rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — Det bör här nämnas det omfattande utvecklingsarbete som har bedrivits i syfte att ge riksdag och regering bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och för att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Av riktlinjer framgår att det är viktigt att alla utskott granskar den resultatinformation som regeringen lämnar i budgetpropositionen.109 Det kan mot den bakgrunden synas vara befogat att föra en diskussion om regeringen fortsättningsvis bör redovisa storleken på skatteutgiften samt resultatet av skatteutgiften för skogsavdrag och sin bedömning av detta till i likhet med en redovisning för andra skatteutgifter. 7.2 Skogsavdragets offentligfinansiella effekt Anskaffningsutgiften för en skogsfastighet är avdragsgill vid försäljning av skog. Detta överensstämmer med de principer som ligger till grund för det svenska skattesystemet. Skogsavdraget syftar till att undanta den del av intäkten vid avverkning som motsvarar anskaffningsutgiften för den försålda skogen från beskattning. Genom avdraget fördelas därmed en avdragsgill kostnad över tiden. Eftersom avdraget återförs vid avyttring av fastigheten påverkas de offentliga finanserna endast via en eventuell ränteeffekt. En sådan effekt uppkommer om det schablonmässigt beräknade avdraget i genomsnitt avviker från anskaffningsutgiften för försåld skog. Dessutom uppkommer en offentligfinansiell effekt i jämförelse med att avdraget slopas och i jämförelse med att återföringen slopas. 2004/05:100, prop. 2005/06:100. 109Framställning 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 Nedan redovisas statistik över gjorda skogsavdrag samt försäljningar av skogsfastigheter. Därefter följer ett avsnitt med en diskussion kring jämförelsenormer med ett resonemang om effekter då schablonen inte korrekt fångar de faktiska avdragsgilla kostnaderna. I ett därpå följande avsnitt diskuteras effekterna i jämförelse med slopat skogsavdrag respektive i jämförelse med slopad återföring. I ett avslutande avsnitt diskuteras därefter de offentligfinansiella effekterna om reglerna för enskilda näringsidkare och fåmansbolag förändras i syfte att göra beskattningen mer neutral. Det är skillnaden i avdragsutrymme för fysiska och juridiska personer som utgör bakgrunden till denna något annorlunda ansats. 7.2.2 Skogsavdrag och försäljningar av skogsfastigheter kan redovisa uppgifter över gjorda skogsavdrag men inte om återföringarna av skogsavdrag. har statistik över försäljningar av lantbruk med skogsbruksvärde. I tabell 16 nedan redovisas gjorda skogsavdrag fördelat på fysiska och juridiska personer. Som framgår av tabellen har skogsavdragen uppgått till . Avdragen görs huvudsakligen av fysiska personer medan bolagen står för en relativt liten del. SKOGSAVDRAGEN PER ÅR TOTALT OCH FÖRDELAT PÅ FYSISKA OCH JURIDISKA PERSONER (MILJONER KRONOR) ägdes drygt 250 000 taxeringsenheter med skogsmark av fysiska personer medan knappt 4 000 enheter ägdes av aktiebolag.110 Därtill kom offentligt ägda enheter samt dödsbon och övriga ägare. Fördelningen av ägandet mellan fysiska personer och aktiebolag är en förklaring till att juridiska personer stod för en så begränsad andel av gjorda skogsavdrag. Detta kan även ge upphov till frågan om skillnader i beskattningen för olika företagsformer medför att inte fler fysiska personer väljer att driva sitt skogsbruk i aktiebolagsform. Denna fråga har diskuterats tidigare under avsnitt 5.6. 110 , 2006b. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV Mindre än en procent av det totala antalet taxeringsenheter med skogsbruksvärde omsätts och andelen omsatt skogsvärde av totalt skogsvärde är ännu lägre. Som framgår av tabell 17 nedan har andelarna varit relativt konstanta under perioden 20002005.111 ANTAL SÅLDA LANTBRUK MED ETT SKOGSBRUKSVÄRDE STÖRRE ÄN NOLL OCH TOTALT SKOGSVÄRDE FÖR DESSA SAMT FÖRSÄLJNING- DET TOTALA ANTALET TAXERINGSENHETER RE- SPEKTIVE TOTALT SKOGSVÄRDE, ENDAST MARKNADSMÄSSIGA KÖP 1 000-tal kr för Att en relativt liten andel av skogsfastigheterna omsätts leder till tolkningen att det går innan gjorda skogsavdrag återförs till beskattning, detta under det rimliga antagandet att de flesta skogsägare utnyttjar skogsavdraget efter förvärvet av skogen. 7.2.3 Diskussion kring jämförelsenormer Alla inkomster från skogsbruket ska beskattas som näringsinkomst. En schablonmässigt beräknad inköpskostnad för den försålda skogen får tillfälligt, tills fastigheten säljs, dras av från inkomsterna. All värdetillväxt som realiseras först vid försäljning av fastigheten beskattas däremot i inkomstslaget kapital. Det sistnämnda har endast betydelse för enskilda näringsidkare eftersom bolagsbeskattningen behandlar kapitalinkomster på samma sätt som andra inkomster. En offentligfinansiell effekt kan uppstå i två fall. För det första uppstår en finansiell effekt för offentlig sektor om anskaffningsutgiften för den försålda skogen inte överensstämmer med det schablonmässigt beräknade skogsavdraget. En avvikelse leder till en ränteeffekt, antingen positiv eller negativ, för offentlig sektor. För det andra uppstår en finansiell effekt i jämförelse med slopat avdrag respektive slopad återföring. 111 Med skogsvärde avses summan av skogsbruksvärde och skogsimpedimentvärde. Med det sistnämnda avses mark som inte är lämplig för virkesproduktion utan produktionshöjande åtgärder men som bär skog eller har förutsättningar att bära skog. 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 I det första fallet uppstår således en offentligfinansiell effekt om skogsavdraget inte motsvarar de faktiska avdragsgilla kostnaderna. För uppföljningen har det dock inte varit möjligt att ta fram underlag som kan användas för att bedöma hur väl schablonen motsvarar den faktiska anskaffningsutgiften för försåld skog. I det följande diskuteras i stället skogsavdragets offentligfinansiella effekt utifrån att skogsinnehavet kan betraktas som antingen en omsättningstillgång eller som en anläggningstillgång. Reglerna för omsättningstillgångar innebär att anskaffningsvärdet på försåld skog får dras av från intäkterna vid beräkning av den beskattningsbara inkomsten. Om det i stället är reglerna för anläggningstillgångar som ska tillämpas innebär det normalt att anskaffningsvärdet i sin helhet får skrivas av under en lämplig tidsrymd. Om skogen behandlas som omsättningstillgång i likhet med ett varulager blir effekten för den offentliga sektorn beroende av om schablonen, i genomsnitt, underskattar eller överskattar den avverkning som utgör avkastning. Om schablonen leder till en underskattning av avkastningen innebär det att staten och kommunerna ger en räntefri skattekredit till fastighetsägarna. Det omvända gäller vid en överskattning. Om det t.ex. antas att skogsavdraget i genomsnitt underskattar avkastningen, dvs. att avdraget överstiger den faktiska inköpskostnaden för försåld skog, får det till följd att skogsägaren då får en skattelättnad eftersom en viss del av avkastningen inte behöver tas upp till beskattning. Det är dock inte fråga om en permanent skattelättnad eftersom återföringen leder till att intäkten ändå beskattas längre fram i tiden. Staten och kommunerna har därmed gett skogsägarna en skattekredit. Om schablonen i stället överskattar avkastningen gäller det omvända resonemanget. Om skogen i stället behandlas som en anläggningstillgång innebär det att avskrivningsregler som normalt gäller för en sådan tillgång ska tillämpas och att den ekonomiska livslängden för tillgången behöver fastställas. Hela anskaffningsutgiften för skogen borde därmed få dras av mot intäkterna under denna tidsrymd, eventuellt med justering för att kapitalvinster respektive kapitalförluster på fastigheten som sådan beskattas i inkomstslaget kapital. De offentligfinansiella effekterna av skogsavdraget är beroende av avskrivningstakten i förhållande till skogsavdragets fördelning . I den mån skogsavdragen utnyttjas relativt snart efter anskaffningen av skogen sker en fördröjning av skatteuttaget och en räntekostnad uppkommer för staten och kommunerna. Över tiden jämnar detta ut sig och senare under innehavet när utrymmet för skogsavdraget utnyttjats fullt ut men avskrivningen av tillgången skulle ha tillåtit ytterligare avdrag uppkommer en positiv ränteeffekt för offentlig sektor. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV En skogsfastighet har egenskaper som gör att den kan hänföras till båda tillgångstyperna. Om skogen är en anläggningstillgång ska avskrivningsperioden anpassas till en tänkt ekonomisk livslängd. Även om det faktiska värdet av en anläggningstillgång inte alltid behöver vara noll när den ekonomiska livslängden har löpt ut, bygger ändå konstruktionen på att tillgången tappar i värde över tiden. Om skogen i stället betraktas som en omsättningstillgång, och då behandlas i likhet med ett varulager, krävs regelbundna inventeringar och värderingar. Detta visade sig i den skogsbeskattning som gällde före det nuvarande skogsavdragets införande, dvs. före , vara både kostsamt och svårt. Andra offentligfinansiella effekter av skogsavdraget Även om schablonen i genomsnitt kan betraktas som korrekt kan skogsavdraget leda till offentligfinansiella effekter. Sådana effekter kan beräknas i jämförelse med en alternativ beskattning eller jämförelsenorm. Resultatet blir beroende av vilket system som väljs. Det enklaste kan här kanske vara att analysera effekten i jämförelse med att inget skogsavdrag kan beviljas. Det finns dock starka invändningar mot en sådan jämförelse. Skogsavdraget är avsett att motsvara en avdragsgill kostnad och effekten kommer i en sådan jämförelse att gälla om avdrag för dessa kostnader inte skulle få göras. Trots denna invändning diskuteras effekter av skogsavdraget i jämförelse med en sådan jämförelsenorm nedan. Jämförelsenormen benämns nedan slopat skogsavdrag. Därutöver diskuteras effekterna i jämförelse med en annan norm där återföringen i inkomst av näring slopas och i stället omkostnadsbeloppet minskas vid beräkningen av kapitalvinsten när fastigheten avyttras. Denna jämförelsenorm benämns slopad återföring. Observera att de diskussioner som förs avser beskattningen av enskilda näringsidkare. Bakgrunden till denna avgränsning är att användningen av skogsavdrag domineras av enskilda näringsidkare, se tabell 16. I nedanstående tablå sammanfattas skillnaderna mellan skogsavdraget och de två alternativen. TVÅ ALTERNATIVA JÄMFÖRELSENORMER FÖR SKOGSAVDRAGET Ja, i inkomst Ja, i inkomst * Med restvärde avses anskaffningsutgiften minskad med gjorda avdrag under innehavet. 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 Nedan diskuteras de finansiella effekterna av skogsavdraget utifrån de två olika jämförelsenormerna. Normerna ska inte betraktas som förslag på alternativ beskattning utan ska användas för att möjliggöra en jämförelse med skogsavdraget. Effekterna som redovisas är således effekterna av skogsavdraget och inte av de respektive jämförelsenormerna. 7.2.4 Slopat skogsavdrag eller slopad återföring Skogsavdraget leder till offentligfinansiella effekter i jämförelse med att inget skogsavdrag får göras och i jämförelse med att ingen återföring behöver göras. I det ena fallet blir det en negativ finansiell effekt och i det andra en positiv finansiell effekt för offentlig sektor. Observera att här betraktas schablonen som korrekt i den bemärkelsen att det i genomsnitt är den faktiska anskaffningsutgiften som dras av. Det finns ett flertal olika bokslutsdispositioner som skogsägare har möjlighet att använda vid sidan av skogsavdraget.112 Gemensamt för skogs- och skogsskadekonto, periodiseringsfond samt expansionsfond är att de ger möjlighet till att skjuta upp beskattningen av en beskattningsbar inkomst. Skogsavdraget är annorlunda till sin karaktär då det är ämnat att fördela en avdragsgill kostnad över tiden. I analysen av skogsavdragets offentligfinansiella effekter bortses i huvudsak från effekter av de nämnda bokslutsdispositionerna. Om jämförelsen görs mot ett slopat skogsavdrag består effekten av den uppskjutna beskattning som skogsavdraget leder till. All inkomst av skogen beskattas utan avdrag för anskaffningsutgiften. Vid avyttring av skogen sker beskattningen av överskottet, dvs. försäljningspris minus anskaffningspris, som inkomst av kapital. SKOGSAVDRAGETS OFFENTLIGFINANSIELLA EFFEKT I JÄMFÖRELSE MED SLOPAT SKOGSAVDRAG* * +/ avser oförändrat skatteuttag. Som framgår av ovanstående tablå leder skogsavdraget till att beskattningen av näringsinkomster blir lägre medan motsatt effekt uppstår vid avyttring av fastigheten. Beskattningen av näringsinkomster inbegriper då och eventuell statlig inkomstskatt samt egenavgifter. 112 Exempelvis är skogskonto och skogsskadekonto särskilt riktade till skogsägaren. Dessutom finns möjligheter till vinstdispositioner som gäller generellt, bl.a. positiv räntefördelning, 3:12-reglerna, periodiseringsfond och expansionsfond. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV Skogsavdraget ger således en skattekredit till skogsägarna, och den offentliga sektorn får därmed en kreditkostnad eftersom skogsägarna inte behöver erlägga ränta på krediten. Motiven till skogsavdraget är som framgått tidigare att den del av intäkten vid avverkning som inte är värdetillväxt ska vara skattefri. I den proposition113 som låg till grund för beslut om skogsavdraget, sägs t.ex. det främsta syftet med en avdragsrätt [] är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Det är svårigheten att avgöra i vad mån en viss avverkning ska anses vara ett kapitaluttag eller om avverkningen ska räknas som avkastning som leder fram till att avdragsberäkningen får göras schablonmässigt. Den här jämförelsenormen innebär dock att även rena kapitaluttag beskattas som inkomst av näring. Jämförelsenormen kan därmed anses strida mot den s.k. skatteförmågeprincipen.114 uppgifter om omfattningen av skogsavdraget gör det möjligt att beräkna den offentligfinansiella effekten av skogsavdraget i jämförelse med denna norm. Utan skogsavdrag skulle ytterligare ca tas upp till inkomstbeskattning , förutsatt att inga andra bokslutsdispositioner tas i anspråk. Som ett exempel på hur sådana andra dispositioner kan påverka resultatet kan nämnas att gjorda skogsavdrag minskar utrymmet för räntefördelning. Utan skogsavdrag skulle därmed en större del av inkomsten kunna komma att kapitalbeskattas än vad som sker . Bortsett från sådana effekter går offentlig sektor miste om mellan 0,5 och i skatteintäkter , beroende på marginalskattesatsen för fastighetsägarna. Återföringen leder dock till att det inte är en direkt kostnad för staten och kommunerna eftersom en motsvarande fordran uppkommer. Kostnaden utgörs därmed av ränteeffekten på utestående medel. Som framgår av tabell 16 är den årliga omsättningen av skogsfastigheter relativt liten. Detta antyder att återföringarna av skogsavdragen sker mycket långt fram i tiden. Därmed blir nuvärdet av återföringarna relativt lågt. Med en nuvärdesberäkning fastställs värdet av en betalning längre fram i tiden. En beräkning av nuvärdet är med så här långa tidsperspektiv känslig för val av ränta. Om räntan sätts till blir nuvärdet av återföringarna någonstans beräknat på en uppskjuten inbetalning av skatt på . Räntekostnaden motsvarar således upp emot hela skattebortfallet som följer av gjorda avdrag . Slopad återföring innebär att effekterna av skogsavdraget beräknas i jämförelse med att ingen återföring behöver göras. Endast restvärdet och inte hela anskaffningsutgiften dras då av mot försäljningsinkomsten i inkomstslaget 1978/79:204. 114Skatteförmågeprincipen finns närmare beskriven i bilaga 2. 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 Restvärdet utgörs alltså av anskaffningsutgiften minskad med gjorda avdrag . Överskottet vid avyttring beskattas dock fortfarande som inkomst av kapital. Skogens värde kan antingen betraktas som en omsättningstillgång eller som en anläggningstillgång. SKOGSAVDRAGETS OFFENTLIGFINANSIELLA EFFEKT I JÄMFÖRELSE MED SLOPAD ÅTERFÖRING* *+/ avser oförändrat skatteuttag. För offentlig sektor leder återföringen av skogsavdraget till en positiv finansiell effekt via inkomstbeskattningen, detta medan möjligheten till att dra av hela anskaffningsutgiften i inkomstslaget kapital leder till en negativ finansiell effekt. Inkomstbeskattningen inbegriper och eventuell statlig inkomstskatt samt egenavgifter. Sammantaget blir det en positiv effekt genom att summan av skattesatserna för inkomstskatt och egenavgifter är högre än kapitalskattesatsen i jämförelse . Särskilt gäller detta kommunsektorn eftersom återföringen i inkomst av näring beskattas med inkomstskatt. För statens del blir effekten skillnaden mellan kapitalskatt och summan av egenavgifter och eventuell inkomstskatt. Som har beskrivits saknas det uppgifter om hur stora återföringarna av skogsavdrag är men återföringar av värdeminskningsavdrag, där skogsavdraget ingår, uppgick till . Uppgiften gäller enskilda näringsidkare, och förutom skogsavdrag inkluderas således även annat som t.ex. värdeminskningsavdrag för näringsfastighet. Beloppet överskattar således återföringar av skogsavdrag. Om beloppet ändå betraktas som återföring av skogsavdrag kan följande räkneexempel ställas upp. Skogsavdraget innebär sammantaget en positiv finansiell effekt för offentlig sektor på . Beloppet är skillnaden mellan och av återföringarna. Beräkningen får betraktas som en maximal effekt, dels med anledning av att hela återföringen av värdeminskningsavdrag inkluderas, dels med anledning av att den högsta marginalskattesatsen används. 7.2.5 Fåmansbolag i jämförelse med egenföretagare I en något annorlunda ansats kan neutralitet mellan företagsformer väljas som en jämförelsenorm. Den offentligfinansiella effekten får då antingen beräknas som en ökning av skogsavdragsutrymmet för fåmansbolagen eller som en minskning av utrymmet för enskilda näringsidkare. I avsnitt 4.6 fördes ett resonemang om neutralitet i beskattningen av skogsinnehav för egenföretagare och fåmansbolag. En slutsats som drogs var 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV att egenföretagaren har skattemässiga fördelar gentemot ägaren av fåmansbolaget, åtminstone via det större skogsavdragsutrymmet och vid en försäljning av fastigheten. Det faktum att utrymmet för skogsavdraget är större för enskilda näringsidkare än för fåmansbolag innebär, om allt annat är lika, att egenföretagaren får en lägre beskattningsbar inkomst. Dessutom visades att kapitalbeskattningen för en egenföretagare vid avyttring av en skogsfastighet är fördelaktig i jämförelse med situationen för ägaren av fåmansbolaget där kapitalvinsten till viss del beskattas som inkomst av tjänst. Därmed följer att om beskattningen av fåmansbolaget används som norm vid en analys av de offentligfinansiella effekterna av skogsavdraget för enskilda näringsidkare ger de nuvarande reglerna upphov till ett inkomstbortfall för staten och kommunerna. Om beskattningen av enskilda näringsidkare används som norm för analys av beskattningen av fåmansbolag blir slutsatsen den motsatta. En fråga som har aktualiserats under uppföljningen rör huruvida skogsavdraget skulle kunna anses utgöra ett statsstöd. Enligt uppgift från anmäldes inte skogsavdraget till kommissionen i samband med det svenska EU-inträdet. Den bedömde att skogsavdraget inte utgjorde ett statsstöd.116 Regelverket för skogsavdrag har inte genomgått någon förändring efter det svenska EU-inträdet . Avsaknaden av en definition av begreppet statsstöd gör det svårt att förutse när en specifik åtgärd, t.ex. en temporär skattelättnad för skogsägare, kan anses utgöra statsstöd. Det kan därför vara betydelsefullt att hålla sig informerad om regelverket och utvecklingen av praxis när det gäller definitionen av begreppet statsstöd. Även om den fortsatta rättsutvecklingen följs noggrant, skulle kommissionen eller en nationell domstol vid en eventuell prövning kunna komma att anse att ett visst stöd ska anses utgöra statsstöd. Det enda sättet för en medlemsstat att vara helt säker på hur en stödåtgärd kommer att bedömas är därför att underrätta kommissionen i förväg. Nedan följer en kortfattad genomgång av de regler som gäller för statsstöd, både generellt och inom skogssektorn. 7.3.2 Regler om statsstöd inom EU Om en offentlig aktör subventionerar verksamhet som bedrivs av ett eller flera företag kan det röra sig om ett s.k. statligt stöd. Om en medlemsstat i EU ger stöd till företag belägna i det egna landet gynnas den inhemska produktio- 116Näringsdepartementet, Notification of existing state aid in , , (310/94) samt e-brev från . 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 nen och hemmamarknaden skyddas. Ett sådant förfarande kan hämma handeln mellan medlemsstaterna. Mot denna bakgrund finns i EG-fördraget vissa bestämmelser om statligt stöd (artiklarna 8789). Begreppet statligt stöd omfattar inte bara uppenbara stödåtgärder som bidrag, billiga lån och räntesubventioner, utan även mer indirekta stöd som skattelättnader och lånegarantier. Huvudregeln inom EU är att statsstöd inte är tillåtet. Undantag kan dock göras för stöd som inte är konkurrensbegränsande. Artikel 87 (1) i EG-fördraget117 Enligt artikel 87 (1) i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att artikel 87 (1) ska vara tillämplig måste samtliga förutsättningar i artikeln vara uppfyllda. Förutsättning 1: Kanalisering av offentliga medel till företag. För det första förutsätter tillämpningen av om statsstöd att det är fråga om åtgärder som innebär att offentliga medel används. Begreppet offentlig sektor är, i detta sammanhang, vidsträckt och omfattar även offentliga företag, banker och stiftelser. Reglerna om statsstöd täcker såväl nationella stöd som finansiering från EU. Sådan finansiering som beviljas från kan därför betraktas som statsstöd om den uppfyller kriterierna enligt ovan. Också offentligt stöd som kanaliseras genom en privat aktör till ett företag uppfyller kriteriet offentliga medel. Definitionen på företag är enligt EG:s rättspraxis mycket vid. avses samtliga enheter som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett deras juridiska form. En enskild person som är näringsidkare uppfyller därför kriteriet. Förutsättning 2: Gynnande av stödmottagaren. Det behöver inte vara fråga om direkta utbetalningar till stödmottagaren, utan definitionen täcker också fördelar som har uppstått genom åtgärder som den offentliga sektorn har vidtagit.118 Att företag t.ex. får ta del av offentliga tjänster till ett pris som understiger marknadspriset utgör statsstöd enligt artikel 87 (1). Genom åtgärden skapas ekonomisk som företaget inte skulle få inom ramen för sin normala affärsverksamhet. Detta ger företaget i fråga en mer gynnad ställning, jämfört med dess konkurrenter. För att det ska vara fråga om statligt stöd krävs dock att åtgärden har konsekvenser för budgeten, dvs. att inkomsterna för den offentliga sektorn minskar eller att den offentliga sektorns utgifter ökar. Statsstödsreglerna förhindrar dock inte att staten i egenskap av ägare kan kanalisera finansiering till företagen. I ett sådant fall förutsätts dock att 117 Handledning gemenskapsregler om statligt stöd, Kommissionens hemsida och Finländska Handels- och . 118 Som exempel på stödinstrument kan nämnas bidrag, lån, skattelättnader, borgen och garantier samt kapitaltillskott. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV staten som finansiär följer principen om marknadsekonomiskt agerande, dvs. handlar på samma sätt som privata finansiärer och placerare i den aktuella situationen.