eunbil · GV0N15819 · 2008-03-14 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. Meddelande från kommissionen till och rådet: Förberedelser inför "hälsokontrollen" av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken Rådets slutsatser Dokumentbeteckning 15351/07 381 AGRISTR 21 AGRIORG 117 7150/08 62 AGRISTR 8 AGRIORG 21 Rättslig grund Ordförandeskapet planerar att rådslutsatser ska antas om kommissionens meddelande. Rådslutsatser antas med konsensus. Bakgrund Kommissionen offentliggjorde ett meddelande till rådet och om den förestående översynen av reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, även kallad hälsokontrollen. Meddelandet kommer att ligga till grund för det förslag om regeländringar som kommissionen ska lägga fram . Det slovenska ordförandeskapet har som ambition att rådet ska nå en överenskommelse om slutsatser utifrån meddelandet i samband med Jordbruks- och fiskerådet . Hälsokontrollen är visserligen inte tänkt att leda till någon ny genomgripande reform av dagens jordbrukspolitiska system, men den kan ändå ses som ett avstamp för debatten om hur politiken ska utformas i nästa finansiella perspektiv, det vill säga . De diskussioner som ägt rum i rådet kan sammanfattas med att flertalet medlemsstater är försiktigt positiva till den allmänna handlingslinje som utstakas i kommissionens meddelande och välkomnar i synnerhet strävan efter förenkling. I de olika sakfrågorna går dock åsikterna ofta vitt isär. Ett mindre antal medlemsstater driver i likhet med en linje som innebär avreglering, utgiftsminskning och ökad marknadsanpassning. En annan kategori av medlemsstater motsätter sig djupare förändringar av den jordbrukspolitiken . Rådsslutsatserna förväntas följa meddelandet i stort. Det är dock troligt att medlemsländerna kommer att arbeta för att skrivningarna ska förstärkas i förhållande till meddelandet på de områden som är prioriterade för respektive medlemsland. Förslag till svensk ståndpunkt Vägledande för handlingslinje är det positionspapper som överlämnades till kommissionen för att klargöra de svenska prioriteringarna inför hälsokontrollen. Dessa prioriteringar går i stora drag ut på att alla direktstöd ska frikopplas fullt ut, att gårdsstödsystemet ska förenklas och strömlinjeformas, att alla kvarvarande prisstöd och produktionsbegränsningar ska avskaffas, ett ökat relativ fokus på landsbygdsutveckling samt att de totala utgifterna för jordbrukspolitiken måste minska. motsätter sig också att horisontella riskhanteringsåtgärder införs i den gemensamma jordbrukspolitiken. Beslut inom ramen för hälsokontrollen bör jämna vägen för ytterligare jordbruksreformer och sänkta utgifter i den bredare budgetöversynen, och inte lägga hinder i vägen för en sådan utveckling. är i stort sett positivt inställd till den handlingslinje som utstakas i kommissionens meddelande, även om det anses att de förslag som ska läggs fram bör kunna gå längre i fråga om frikoppling, avreglering och marknadsanpassning. kan stödja rådsslutsatserna under förutsättning att de är utformade i enlighet med övergripande prioriteringar. Frågan har varit föremål för samråd i inför Jordbruks- och fiskeråden samt och . Övriga frågor: a) WTOförhandlingarna om uvecklingsagendan från Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133, kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och MS) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Den allvarligaste krisen inträffade när WTO:s generaldirektör suspenderade förhandlingarna . Efter flera månaders förhandlingsuppehåll fick Lamy stöd från WTO-medlemmarna att informellt återuppta förhandlingarna i Doharundan. Den allmänna bedömningen är att måste minska sitt handelsstörande jordbruksstöd, att EU måste gå med på större sänkningar av jordbrukstullarna samt att och måste ge bättre marknadstillträde för industrivaror och jordbruksvaror. Ordföranden i förhandlingsgrupperna för jordbruk, Falconer, presenterade utkast till konkreta förhandlingstexter. En reviderad förhandlingstext presenterades på basis av de intensiva diskussioner som ägt rum samt i . Den reviderade texten är mer komplett. Papperet innehåller inga stora överraskningar utan speglar förhandlingsläget. För EU är en av de viktigaste frågorna att villkoren för minimalt handelsstörande stöd inom ramen för den s.k. gröna boxen inte hindrar fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Andra viktiga frågor rör markandstillträde. För EU är det betydelsefullt att undantag för känsliga produkter ger ett fortsatt importskydd för ett begränsat antal produkter samt att ett ökat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar omfattas av en slutuppgörelse. Sedan den reviderade texten presenterades har förhandlingar ägt rum i . Vissa mindre framsteg ska ha gjorts, men inga större genombrott. Inte desto mindre väntas en ytterligare revidering av papperet . Ett ministermöte sägs nu kunna äga rum . Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . framhåller också vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskrådet . b) Memorandum i syfte att i jordbrukarnas och konsumenternas intresse uppmuntra till en ansvarsfull organisation av livsmedelssektorer Begäran från den franska delegationen Dokumentbeteckning 5745/08 22 Bakgrund förespråkar horisontella åtgärder för risk- och krishantering inom den gemensamma jordbrukspolitiken och anser det vara lämpligt att utnyttja producent- och branschorganisationer som verktyg för att uppnå detta syfte. Inför jordbruks- och fiskerådet presenterade en promemoria som förklarar deras handlingslinje. Frågan drogs dock tillbaka från dagordningen, men är nu åter uppsatt för behandling under övriga frågor. Promemorians inledande resonemang är grundat på uppfattningen att marknaden för jordbruksprodukter präglas av ökande konkurrens och instabilitet, delvis som ett resultat av reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det hänvisas vidare till konsumenternas allt högre krav på produktkvalitet och till handelskedjornas allt starkare koncentration. anser att dessa faktorer bidrar till att försvaga producenternas ställning och efterlyser därför offentliga verktyg som gör det möjligt för producentledet att organisera sig horisontellt och vertikalt inom samtliga jordbrukssektorer. Som lämplig modell för hur detta ska gå till hänvisar till de regelverk för producent- och branschorganisationer som tillämpas inom vissa produktsektorer (frukt- och grönsaker, tobak, vin, humle, olivolja samt fiske). Dessa regler gör det möjligt för sammanslutningar av producenter att koncentrera och kanalisera sitt produktutbud. Medlemsstaterna har därtill möjlighet att utvidga en producentorganisations regler och åtgärder till att omfatta även producenter som inte är medlemmar. Vidare har producentorganisationerna inom frukt- och gröntsektorn och vinsektorn fått möjlighet att inom ramen för sina verksamhetsprogram vidta åtgärder för att hantera inkomstrisk. Utgifterna för verksamhetsprogrammen finansieras delvis av EU:s jordbruksbudget. Mot denna bakgrund föreslår att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken upprättas ett gemensamt regelverk med följande inslag: stöd till producent- och branschorganisationer inom samtliga jordbrukssektorer; verktyg som gör det möjligt att stabilisera marknaden, med särskild tyngdpunkt på hantering av inkomstrisk; finansiering av branschorganisationernas verksamheter genom medlemsavgifter; möjlighet att utvidga en producentorganisations regler och åtgärder, inklusive avgifter, till att omfatta även icke-medlemmar. Förslag till svensk ståndpunkt bör ställa sig avvisande till det franska förslaget, då detta har till syfte att ersätta borttagna marknadsregleringar med nya verktyg avsedda att styra och reglera utbudet på marknaden samt att inrätta nya former av indirekta jordbruksstöd. Vad föreslår står således i direkt motsägelse till de svenska prioriteringar enligt vilka avreglering, marknadsanpassning och utgiftsminskning ska vara vägledande för jordbrukspolitikens utveckling. Stödåtgärder av det slag som förespråkar har bara tillämpats inom produktsektorer av förhållandevis begränsat omfång. Att införa motsvarande åtgärder för sektorer som spannmål, mjölk och animalieprodukter skulle kunna få betydligt mer omfattande verkningar, inbegripet en överhängande risk för snedvriden konkurrens och marknadsstörningar. Förslagets bakomliggande syfte är att få till stånd ett gemensamt och EU-finansierat verktyg för risk- och krishantering. Enligt svensk uppfattning hanteras denna typ av åtgärder bäst av marknadens aktörer utan offentlig iblandning. Frågan har inte tidigare varit föremål för behandling i . c) Den framtida utvecklingen av fårsektorn Begäran från den irländska delegationen Dokumentbeteckning 7291/08 AGRIORG 24 Bakgrund lyfter i sin not fram problematiken som fårsektorn står inför . Efterfrågan på fårkött har minskat stadigt och importen från tredjeland har ökat. Importen regleras av framförhandlade kvoter. En granskning av fårsektorn visar att antalet får minskar inom EU. I stora producentländer som , , och har antalet får sjunkit successivt under 2004-2006. Kommissionen väntar sig en fortsatt minskad nettoproduktion av får och getkött med . I har produktionen av får och lamm däremot ökat . Ökningen förklaras delvis av den senaste jordbruksreformen som i hög grad avvecklade produktionskopplade stöd och ersatte dessa med det frikopplade gårdsstödet. Fårkött står för av den totala köttkonsumtionen i EU. Enligt kommer att rekommendera åtgärder i syfte att stimulera sektorn i en kommande rapport. ser som önskvärt att kommissionen och rådet analyserar vad som kan göras för fårsektorn och är intresserade av att höra andra medlemsstaters syn på hur utvecklingen kan hanteras. finns det i stort sätt inga stödåtgärder tillgängliga för fårsektorn. I direktstöden finns en delvis möjlighet för produktionskoppling. liksom har dock frikopplat stöden till . En existerande men kortsiktig åtgärd är stöd till privat lagring. Förslag till svensk ståndpunkt Generellt anser att det är marknadens efterfrågan som ska styra produktionen. kommer att ställning till eventuella förslag om kommissionen lägger fram sådana. Frågan har inte tidigare varit föremål för behandling i . Vissa u-landsfrågor som inte avancerat finns nu med: Särskilda produkter (villkor för mindre långtgående tullsänkning för ett visst antal u-landsprodukter) och särskild skyddsmekanism för (möjlighet för att tillämpa en tilläggstull om importkvantiteten ökar kraftigt eller om importpriset är väldigt lågt). Lägre tullsänkningar för ett begränsat antal produkter. Tullkvoter måste ökas/öppnas som kompensation Exempel på geografiska ursprungsbeteckningar är parmesanost, och fetaost.