rfr · GV0WRFR18 · 2008-05-01 00:00:00 — När vårdgarantin kom och och jag var ute på kirurgkliniken och ville bli insläppta i väntelistorna som fanns där möttes vi av inställningen: Vi har kontroll. Vi har inga problem. Vi vet hur det ligger till. Vi lyckades ta oss bakom den diskussionen och faktiskt gå in och titta på väntelistorna. Det är ett kulturskifte inom hälso- och sjukvården att man faktiskt blir insläppt i de egna rummen. När man väl är där blir det en ökad kunskap om att verkligheten kanske inte ser ut som man har trott . Det handlar om att följa upp och intressera sig för resultat. , : Vi brottas med ett perspektivskifte. Vi måste gå från att ha patienten i fokus till patientens fokus. Vi måste se att mer inte alltid är bättre. Vi måste bli betydligt bättre på kundsegmentering och därmed undvika det största slöseriet inom hälso- och sjukvården nämligen den suboptimering som skapas när mer alltid är bättre eller mer pengar alltid är lösningen. Vi måste i stället se att management i hälso- och sjukvård är roligt, och vi måste vara rädda om de chefer vi har och ställa större krav och högre förväntningar på dem. , i län: Jag tackar frågeställaren för att han tycker att det är positivt med . Det handlar om att designa systemet ur patientens perspektiv. Vi har en multiprofessionell verksamhet. Vi behöver jobba med detta på ett annat sätt och det innebär att jobba med värdegrundsfrågorna och öppet redovisa våra resultat. Det finns resursbehov eftersom det kommer nya frågeställningar, nya läkemedel, nya terapier och nya riktlinjer. Då behöver vi alla resurser till det. (): Jag vill tacka alla som har deltagit. Det har varit lärorikt och informativt. Det hoppas jag att alla som har följt utfrågningen kan hålla med om. En viktig slutsats är att tillgänglighet inte bara handlar om köer; det är ett mycket bredare perspektiv. Det var intressant att höra från , som är ett av de län som ligger bäst till när det gäller tillgänglighet, att man har satt upp nya mål för hur man ska gå vidare. Man ska ge besked direkt. Man ska inte behöva vänta på svar. Man ska inte behöva vänta för länge på akuten. talar vi inte om några , här är det mycket kortare väntetider. Man ska ha olika garantier för olika typer av diagnoser. Man ska använda det nya telefonnumret 1177 och använda webben. Det här visar på bredden av tillgänglighet. Det handlar inte bara om köer. Det är slående hur alla har återkommit till hur viktigt det är att ledningen både den politiska och tjänstemännen prioriterar den här frågan. Det räcker inte att bara säga att man tycker att det är viktigt med tillgänglighet. Man måste göra ett seriöst och systematiskt arbete om hur det ska gå till och vinna förtroende för det. Inom en offentligt finansierad sjukvård finns det alltid ett politiskt ansvar för prioriteringar. Sjukvård prioriterar alltid. Man kan ha en marknadsprioritering där den som har råd skaffar sig sjukvård och de som inte har råd inte får det. Den vägen har vi inte valt i . Vi har valt att ha ett offentligt finansierat sjukvårdssystem. Det betyder att ansvaret för prioriteringar och ansvaret för tillgänglighet ligger hos politiker. Då menar jag att man måste tydliggöra vad man menar med tillgänglighet. Jag tror att det är fem perspektiv som man måste vara tydlig med. Det handlar om service. Vården är till för att lindra, trösta och bota. Då är det viktigt att man blir bemött och hur man blir bemött. Det är viktigt att någon svarar i telefonen när man ringer. Jag ringer därför att jag upplever mig sjuk och skör. Det är därför jag hör av mig till vården. Service är en viktig del i att lindra och trösta. Man ska få svar och få besked och veta vad man kan vänta sig. Uppföljning av den nationella vårdgarantin Vårdgarantin har haft en begränsad effekt på väntetidsutvecklingen. Det finns stora skillnader mellan landstingen när det gäller väntetidsutvecklingen. Landstingen agerar inte alltid i enlighet med överenskommelsen när det gäller att aktivt informera och hjälpa patienten. Undanträngning noteras från olika håll men det har inte gått att påvisa undanträngning på nationell nivå. Arbetet med medicinska indikationer bör systematiseras, både när det gäller framtagning, implementering och uppföljning. Uppdraget: 2 huvudfrågor Vad har gjorts? Landstingens satsningar på ökad tillgänglighet Arbetet med att ta fram enhetliga medicinska indikationer Hur har det gått? Eventuella oönskade effekter i form av undanträngning Väntetidssituationen varierar kraftigt mellan mellan landstingen Andelen besvarade telefonsamtal i primärvården varierade mellan . Andelen patienter som söker för läkarbesök i primärvården och får den varierade mellan . Andelen patienter som väntat än på specialistbesök varierade mellan . Andelen patienter som väntat än på beslutad behandling varierade mellan . Siffrorna bör tolkas med försiktighet Stora säsongsmässiga fluktuationer. Viss data inte kvalitetssäkrad. Förändringar i antalet behandlingar och mottagningar som ingår i mätningarna. Uppgifter om väntetider är inte en absolut sanning Ingen information om exakt hur länge patienterna väntar. Ingen information om den totala väntetiden (d.v.s. inklusive väntetider till utredning mellan första besök och behandling) Ingen information om det verkligen är det medicinska behovet som styr prioriteringen. Andelen patienter som väntat än på besök mellan : Andelen patienter som väntat än på behandling mellan : Jämförelse av trender i landstingen Lägre andel patienter som väntat än Högre andel patienter som väntat än De främsta hindren i tillgänglighetssatningarna = behov av insatser Landsting X Landsting Y Brist på vilja att prioritera tillgänglighetsfrågor Effektivitetsbrister i organisationskultur eller ledningssystem Brister i arbetssätt (rutiner och processer inom hälso- och sjukvården) Personalbrist (läkare/sjuksk.) Förhållandevis lätt att påverka Förhållandevis svårt att påverka Undanträngning: negativa omfördelningseffekter som kan bli resultatet av prioriteringar som avviker från de gällande prioriteringsriktlinjerna och som innebär att patienternas medicinska behov inte kommer i första hand. I vårdgarantisammanhang finns det tre huvudsakliga former av undanträngning som bör bevakas: 1.Undanträngning inom samma patientgrupp genom att de som ligger nära tidsgränsen för vårdgarantin eventuellt kan tränga ut patienter med högre prioritet. 2.Undanträngning av patientgrupper som inte täcks av vårdgarantin. 3.Undanträngning av patienter i delar av vårdkedjan som inte täcks av vårdgarantin. Exempel på hur undanträngning kan se ut: Faktiska väntetider för patienter som opererades med primär höftledsplastik i , jämfört med den beslutade medicinska prioriteringen. VÅRDGARANTIER I ANDRA LÄNDER Offentligt finansierade, decentraliserade, integrerade system Vård på lika villkor Väntetider: Bedömning inom primärvården , inom specialistsjukvård , behandling inom 6 mån från konstaterat vårdbehov Gemensamma kriterier för icke-brådskande behandling Extra resurser: Köpengar 2003-04 (50 milj. eur), kommunerna använt ca. 380 milj. eur 2002-07. av extra resurserna till specialistsjukvård. Färre patienter väntat > 6 mån, effekten avplanat något 2007 Regionala variationer minskat något Fördelningseffekter mellan verksamhetsområden: kirurgiska specialiteter (främst ortopedin) ökat, kvinnosjukvård och psykiatri minskat Inga ändringar i kommunernas utgiftsfördelning specialistsjukvård /primärvård - 60/40 Inga väsentliga trendbrott i sjukskrivningar eller sjukskrivningskostnader RAPPORTERADE ÄNDRINGAR I ORGANISATION OCH Bättre processbeskrivningar /modeller Mer effektiv användning av operationssalar Flexiblare arbetstider, skiftarbete, kvällar, veckoslut Ekonomiska incitament, övertidsersättningar, högre lön, resultatlön Ändrad arbetsfördelning mellan personalkategorierna GEMENSAMMA KRITERIER FÖR ICKE-BRÅDSKANDE Social- och hälsovårdsministeriet distribuerade till samtliga läkare Expertgrupper förvaltar /uppdaterar, koppling till riktlinjearbete (Gängse praxis) De flesta distrikt och vårdcentraler har anordnat utbildningar och åtminstone delvis tillämpar kriterierna Läkare och sjuksköterskor ser positivt på kriterierna, men använder dem i begränsad omfattning för enkla och stela i vårdens vardag? Underlättat kommunikation primärvård /specialistvård samt vårdare /patient ¾Incitament inbyggda i garantin ¾Tillsyn och styrning på basis av uppföljningsresultaten ¾RÄTT VÅRD I RÄTT TID Telefontillgänglighet, Vårdcentraler med TeleQ/motsv (Inga privata vårdcentraler har, enligt uppgift, TeleQ) Andel besvarade/"behandlade" samtal BESÖKSTILLGÄNGLIGHET (offentliga & privata sammanslagna) Andel (%) som fått tid Exkluderat: Patienter som själva valt längre än De vårdcentraler med tidbok (f n 20 stycken i VGR) Andel (%) som fått tid Uppgifter saknas p g a Måluppfyllelsegrad: 42 Operationer Åtgärder Vårdgarantin från beslut till handling Vårdgarantin från beslut till handling en integrerad del i verksamhetsplanen Vårdgarantin från beslut till handling Dålig tillgänglighet i de Vi ska klara att hålla vårdgarantin förändrat tankesätt/arbetssätt bättre tillgänglighet Cirka 1300 i kö till operation = ungefär en årsproduktion för vissa I stort sett hållit vårdgarantin för nyuppsatta till operation från 051101 Hälso- och sjukvårds vårdgarantin Skapade förutsättningar för att de som kan opereras inom 3 mån Vidgade röret-bättre flöde: Effektiviseringen Planerade operationerna rätt i Hälso- och sjukvårds förvaltningen Ständig produktionsplaneringhållbar tillgänglighet 3 FÖLJA UPP Kontakta patienter vid stört flöde Ex. ännu inte bokade >60 och Hälso- och sjukvårds förvaltningen Med God hushållning menar vi värde Vision: För ett gott liv i ett attraktivt län skapande åtgärder som leder till nöjda kunder/patienter med hög livskvalitet. Det förutsätter att vården grundar sig på en helhetssyn vad gäller patientflöde och processer uppnår/presterar de bästa kliniska resultaten med den bästa säkerheten utförs till lägsta möjliga kostnad För att leva upp till detta krav krävs motiverade och delaktiga medarbetare. + 43 team i Nationella Över 500 team och 3550 medarbetare har deltagit i förbättringsprogram 2002-2006. V ä r d et f ö r p a t i e n t e n ö k a r Angreppssätt: Förbättrad tillgänglighet uppnås genom: har en balans i Ändra arbetssätt för interna rutiner Lös problemen via telefon Egen vård - utbildning Öka antalet besök t ex genom att fördela besök inom profession, extra mottagningar Rensa och städa i väntelistorna Ändra och standardisera riktlinjer för återbesök Samverka med berörda Man måste arbeta i alla fyra cirklarna! Faktorer som påverkar tillgänglighet inom hälso- och sjukvård Remissinflöde (NB) besökstider och op tider vård och öppen vård Lärandeseminarier under 8 9 månader, Bra mottagning Patientens behov alltid i fokus Ledningens stöd och förståelse Fungerande dialog och delaktighet En vilja att förbättra Tydliga och utmanande mål Systematiskt och strukturerat förändringsarbete (= PGSA) strategier, logistik och Mål: att förbättra tillgängligheten i svensk hälso- och sjukvård © , i /qulturum -baserat på 80 rapporter från Bra mottagning Interna rutiner, t ex lab, journalutskrift © , i /qulturum Vi fångar information om vår tillgänglighet har en balans i Vårdgaranti, primärvård 0 (Andel besvarade samtal till distriktsläkarmottagning) Vårdgaranti, nybesök 90. Antal patienter som väntat än Andel patienter som väntat på operation/åtgärd mer Vårdgaranti, operation/åtgärd 90. Antal patienter som väntat än . Vårdgaranti, operation/åtgärd 90. Antal patienter som väntat än Tredje bokningsbara tiden, T3 © , i /qulturum Andel mottagningar i i som uppnår Avancerad tillgänglighet Lt interna mål: till primärvård och till mottagning på sjukhus Mätmetod: 3:e lediga bokningsbara tid WAITING TIMES IN PRIMARY CARE SITES AND HOSPITAL CLINICS IN COUNTY COUNCIL BEFORE AND AFTER THE COLLABORATIVE IN 1999 TO 2000 AND IN 2006* 350 team från primär och © , i /qulturum i Bra mottagning 2004 2007 Totalt har 259 st publicerats på Qulturums hemsida fördelade på: © , i /qulturum Nyttan har värderats på en skala 1-10 (väldigt lågt till väldigt högt): Medel 8 -Ökad samverkan mellan yrkesprofessionerna -Nytt sätt att tänka -Ökad medvetenhet kring förändringsarbete -Ökad patient nöjdhet -Mål, struktur, verktyg och metoder -Test av förändring i liten skala Pågående och planerade utvecklingsarbeten Bra mottagning 17 pågår i , , , , Bra Akutmottagning i landstingen i och Från vårdcentral till hälsocentral 6 vårdcentraler samarbetar kring hälsoorientering 0-visionen införande av förbättringskoncept Att göra dagens arbete ; för vårdadministratörer, läkarsekreterare Vårdprevention förhindra onödig vård av äldre. Cirka 70 team har deltagit från kommun, primär och sjukhusvård Planerade : Tele Q och Standardiserad telefonrådgivning © , i /qulturum kommun: 29 000 invånare Upptagningsområde: 27 000 invånare 2 privata husläkare (3-4000 invånare) Budget 2007: 133 miljoner, varav intäkter och justeringar 5 368 Läkemedel: 43 miljoner 105,7 årsarbetare = ca125 anställda dag ca 15,28 tjänster varav läkartjänster 13,45 + 3 ST-tjänster och natt 5,84 tjänster © i /qulturum Från kaos till organiserad verksamhet Resan en långsiktig strategi Gott ledarskap, ex utbildning Teambildning med patientfokus och tydligt uppdrag -Utbildningsinsatser och reflektionshandledning Gemensamma värdegrunder och en konfliktlösningsmodell -kapacitet/efterfrågan -kund- och personalnöjdhet -Tredje bokningsbara tid © i /qulturum och , i län Bra Mottagning (över 50 enheter) TeleQ (2000-2002) Sjukvårdsrådgivning (2000) Köförkortande åtgärder (t.ex. extra op-lag) Vårdgarantireformen 2005 Tilltro till systemet Kontinuerlig rapportering till sept -05 ffa Hög tillgänglighet för alla Hälsocentralen (10 000 inv.) Uppringning inom 20 min Tele-Q telefonsvar 700 samtal / vecka Frigör tid för patientmöten Hur gör man? Förbättrad tillgänglighet uppnås genom: balans i kapacitet och Förbättrad tillgänglighet uppnås genom: Verksamheten har en balans i kapacitet och efterfrågan Tydliga rutiner/VP 0-5-45-90 (30 BUP) Sjukhusens akutmottagningar väntetid max 3h Skarpare garantier vissa diagnoser/grupper? Systematiskt förbättringsarbete - förbättringsprogram Hälsolänet (depressioner och diabetes) Nya sätt att lösa tillgänglighet (exempelvis systermottagningar) Vården på webben (e-tjänster, egenvård) och , Kvinnokliniken vid lasarett 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 3 Att klaga är som att gunga gungstol Man har nåt att göra men man kommer kommer ingenstans 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 4 Kvinnoklinikens vision har byggts utifrån dessa påståenden som diskuterats i patientgrupper och medarbetargrupper Här vill jag arbeta ! Här vill jag vara patient! 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 5 Här vill jag arbeta... Stimulerande arbetsuppgifter positiv arbetsmiljö Möjlighet till utveckling personlig-yrkesmässig Arbeta mot samma mål -delaktighet God sammanhållning -medarbetarskap Bra rättvis lön uppskattning 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 6 Alla med i verksamhetsplanering-Minilots 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 7 Utdrag ur medarbetarundersökning våren -2006 Jämförelse KK-Vll,spec Min arbetsplats kännetecknas av en tillåtande attityd Jag har klara och tydliga mål att arbeta efter Min kompetens tas till vara på ett bra sätt Min närmaste chef är bra på att motivera och engagera 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 9 Här vill jag vara patient. Miljö ,varmt klimat, även fysisk miljö Delaktighet tid att lyssna 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 10 Allmänheten och läkare har olika syn på prioriteringar Varje individ har rätt att få sina sjukvårdsbehov tillgodosedda även om det (Per Rosen i Dagens medicin 5/3 ) 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 11 Idealised design för specialistmottagning vid lasarett Patienter med nya problem - tillgänglighet Patienter med kroniska besvär - kontinuitet 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 12 "Allt och endast... " enligt EBM eller bästa "Att byta ut gamla arbetssätt mot nya" 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 13 Konkreta exempel förändrade arbetssätt med Sköterskemottagningar 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 14 händer saker som är svåra att förutse 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 15 Resultat av test med Grupp-besök på ungdomsmottagningen 0910/771000 /kvinnokliniken , 16 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 17 Varför arbeta processinriktat? Gemensam bild av mål och arbetsflöde Endast aktiviteter som ger mervärde till patienten Samma behandling oavsett vårdgivare Snabbare införande av ny metodik Alla lämnar ifrån sig rätt saker Eliminerar dubbelarbete och kvalitetsbristkostnader 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 18 processledare för att nå målen... 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 19 Inga köer till behandling DELAKTIGHET Utförlig muntlig och skriftlig information Återföring av resultat via hemsidan Sköterskebesök ibland endast telefonbesked Medicinsk rimliga, rättvisa och evidensbaserade prioriteringar Ransonering även inom den prioriterade gruppen 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 20 Balans mellan efterfrågan, åtagande och kapacitet 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 21 Finns det någon relation mellan resurstillgång, tillgänglighet och resultat? = Z resultat ? 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 25 Eller är det brist på idéer? 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 931 86 0910/771000 /kvinnokliniken , 27 Nya öppettider på 7-20 må-to och 07-17 fre! EDEN- varför ändra arbetssätt? Tänka i nya banor för att erbjuda en bättre service och bättre kontinuitet I mindre utsträckning utnyttja jourcentralen Hur har vi planerat? Högst bemanning på f.m. passen och lägre på e.m. passen enligt önskemål i befolkningen Ändra schema, anpassat till resp yrkeskat. Hur har vi planerat? Ändring av 15 minutersmoduler till 10 minutersmoduler för större flexibilitet Överlappningstid för att ha gemensamma möten. Vad förväntas vi erbjuda? Tid före eller efter arbetsdagen Ökad tillgänglighet på telefon, då det är öppet istället för 9 Minskat antal som söker jourcentralenbättre vårdkvalitet och uppföljning på egen vårdcentral. Hur motiveras personalen? Ökad tid för egen fortbildning för alla personalkategorier som är med i projektet! Läkarna behöver inte ha jour på jourcentralen . Bibehålla det goda arbetsklimat som finns! Hur planerar vi framöver? 6 månaders prövotid 7/1-15/6 -08 Vad har vi sett ? Nöjdare patienter, lättare att komma fram på telefon och möjlighet att få tid Nöjdare personal, större frihet med de nya arbetstiderna och det är en lugnare arbetsmiljö 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsektorn omfattas av ett system med handel av Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet