rfr · GV0WRFR15 · 2008-04-22 00:00:00 — Det finns ett remarkabelt undantag och det är opinionsmaterialet, och i synnerhet insändarna, i denna fråga i . Där finns i princip uteslutande negativa beskrivningar av äldreförsörjningsstödet. I övrigt kan dock knappast pressbevakningen av denna fråga betraktas som vare sig tendentiös eller ensidig. Granskningen av vilka källor som förekommer i behandlingen av äldreförsörjningsstödet visar att politiker inte spelar en särskilt dominerande roll. Där finns i stället i synnerhet journalister som informerar om det nya, tjänstemän som gör det samma och till viss del bemöter kritik mot stödet samt medborgarröster som kommer till uttryck på insändarsidorna. I den mån politiker förekommer rör det sig oftast om socialdemokratiska positiva inlägg på debattplats i tidningarna och synpunkter från pensionärers intresseparti som återfinns som insändare. Konsekvenserna av denna pressbevakning på opinionsbildningen kring frågan om äldreförsörjningsstödet kommer att diskuteras i ett avslutande kapitel i rapporten. Närmast följer dock ett komplement till den kvantitativa innehållsanalysen i form av en kvalitativ genomgång av argument kring frågan om äldreförsörjningsstödet i den svenska dagspressen . Syftet med denna genomgång är att ge en mer detaljerad bild av debatten och det görs genom en huvudsakligen kronologisk belysning av pressbevakningen i frågan i de tre regionerna , och . 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 3.1 Debatten 2006 i , och har utmärkts som den region i med den mest kritiska debatten om äldreförsörjningsstödet. Under initieras debatten i frågan genom en insändare i lokalpressen, författade av en företrädare för pensionärers intresseparti, spi. Insändaren publiceras i flera olika lokala tidningar i regionen, bland annat i . Insändaren fokuserar på att äldreförsörjningsstödet slår orättvist mellan invandrade och infödda äldre boende i : Pensionärer som arbetat och betalat skatt i ett helt liv ska inte få lägre pensionsförmåner än personer som flyttat hit från andra länder. De får ett äldreförsörjningsstöd (äfs) skattefritt och ett bostadsbidrag som är högre än vad svenska medborgare får. (Insändare, (spi), ) Synpunkten att äldreförsörjningsstödet missgynnar svenska pensionärer bygger på en missuppfattning, medveten eller omedveten, som ofta återkommer i debatten. I det här fallet får påståendet också stå oemotsagt . Några politiker med motsatt uppfattning framträder för att besvara denna insändare. I stället kommer ett svar på insändaren från en chefstjänsteman på som bemöter påståendena på insändarplats. Genmälet publiceras efter det första inlägget. Alla som bor i och är kan ansöka om ÄFS. Hälften av dem som får ÄFS är svenska medborgare. En tredjedel är födda och har bott i hela sitt liv medan två tredjedelar är invandrade från annat land. Förmånen är inkomst- och bosättningsbaserad och påverkas också av makes, makas eller partners inkomst. Den påverkas också av eventuell pension från annat land. (Insändare, , enhetschef , , ) Efter valdagen skrivs det en ledare i fyra Dalatidningar om det faktum att efter valet nu fått plats i de fyra kommunfullmäktigeförsamlingarna i , , och . Skribenten frågar sig hur nådde ut till väljarna bland annat med uppenbart felaktiga budskap om äldreförsörjningsstödet. Ledaren andas också självkritik: Många kände oro för jobb och välfärd och en del av dem som fann statsministerns beskrivning verklighetsfrämmande (det går bra för och jobben kommer), valde det enkla sd-budskapet att inte har råd med flyktingar och invandrare. Att argumenten hade liten faktisk förankring eller var direkta lögner, fick dessa människor inte hjälp med att avslöja, vare sig av partierna eller medierna i tillräckligt hög grad. (Ledare, , , , och , ) 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Debatten i förs annars framförallt mellan medborgare, med eller utan signatur samt företrädare för spi å ena sidan och tjänstemän från å den andra sidan. Den första gruppen kritiserar äldreförsörjningsstödet och menar att det slår orättvist mot äldre svenskar, medan den senare gruppen redovisar det aktuella regelverket och framhåller att inga särskilda grupper av pensionärer särbehandlas. medverkar politiker i debatten, till exempel den socialdemokratiske riksdagsmannen . Ett genomgående drag i insändarna som är kritiska är att de skickas till flera olika tidningar i regionen och också publiceras i ett flertal av dessa. Detta är inget ovanligt när det gäller insändare generellt, men får möjligen en särskild betydelse i det relativt sett lokaltidningstäta med ett stort antal samverkande dagstidningar. Ett exempel på en sådan spridd insändare framhåller dolda förmåner inom systemet med äldreförsörjningsstöd: Uppräkningen av pensionerna är i stort sett noll, och har så varit även under den socialdemokratiska eran. Däremot har de pensionärer som har den skattefria pensionen (ÄFS=äldreförsörjningsstöd för invandrare ) fått en uppräkning med prisbasbeloppet. Dessutom flera gratisförmåner som en svensk pensionär aldrig kan komma i åtnjutande av. (Insändare, , , ) Debatten i under följer i princip samma mönster som i , i alla fall när det gäller hur debatten kommer igång. Det sker genom en insändare skriven av en representant för spi, men det sker , in på det nya året. Temat är även här orättvisan mot pensionärer med svensk bakgrund: Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) ger ett skattefritt stöd på . Varför får inte svenska medborgare detta? Det är inte missunnsamhet utan ett rättvisekrav för oss pensionärer. Därför måste de lägsta pensionerna höjas till ÄFS-nivå och bli ett lyft för landet genom att generera fler arbetstillfällen. (Insändare, (spi) Kullabygden, , ) Argumentationen följer i princip samma mönster i alla insändare författade av representanter för spi. En skillnad jämfört med i är emellertid att ett genmäle från kommer (eller i vart fall publiceras) väsentligt snabbare. kommer en utförlig kommentar som visar att det finns luckor i spi:s argumentation när det gäller äldreförsörjningsstödet. , liksom andra kolleger i spi gör i sina debattinlägg ofta sig skyldiga till en sammanblandning av ÄFS och ersättning för boendekostnad. Man anger ofta att ersättningen för bostadskostnaden uppgår till och lägger samman detta belopp med ÄFS- beloppet och får då som nämner ett belopp . Det är detta belopp som utbetalas i ÄFS, säger representanterna från 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Så kan det vara, men det är inget generellt belopp som gäller för samtliga som uppbär ÄFS. Ersättningens storlek beror på hur hög bostadskostnaden är. Har man till exempel en bostadskostnad på och ingen pension blir det totala utbetalda beloppet 4 000 + . (Insändare, process- och metodkonsult , ) Inlägget genererar viss vidare debatt, men knappast i själva sakfrågan. Up- penbart felaktiga sakliga argument fortsätter att florera och bemöts på insändarplats av de tjänstemän som administrerar äldreförsörjningsstödet: För att kompensera personer med lägre inkomster har riksdag och regering infört vissa fördelningspolitiska inslag i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörsörjningsstöd. Syftet med dessa fördelningspolitiska åtgärder är givetvis att personer som har haft låga inkomster eller inga inkomster alls under sin aktiva tid ska få en dräglig tillvaro som pensionär. (Insändare, , informations- och pressansvarig, länskontoret , , ) Debatten på insändarsidor står i stor utsträckning mellan företrädare för spi, som kritiserar effekterna med äldreförsörjningsstödet, och tjänstemän på som bemöter denna kritik. En kritik som inte bara handlar om eventuella orättvisor, utan också om ett påstått rent resursslöseri. När 2003 röstade för införandet av ett äldreförsörjningsstöd blev det ytterligare ett slag i ansiktet på dem som bott och arbetat i i hela sitt verksamma liv och som fått den lägsta, men ändock skattepliktiga grundpension. De som erhåller äldreförsörjningsstöd får en högre summa, som dessutom är skattefri. Det är omöjligt att fastställa om alla mottagare har någon förmögenhet. Stödet kan också betalas ut till utländska adresser, där mottagaren kanske inte finns i livet. (Debattinlägg, (spi) , , ) Insändarsidorna är i centrum för debatten också i . Skribenterna framträder här emellertid oftast utan partibeteckning varför deras politiska hemvist inte går att avgöra. Räkneexemplen ser dock ut ungefär som i övriga delar av landet när det gäller hur effekterna av äldreförsörjningsstödet anses slå: Äldreförsörjningsstödet till invandrare och svensk pension skiljer inte mer än /mån netto. Har man som svensk haft en lön på får man som pensionär av den summan i pension. Det blir brutto. Tar man bort skatt enligt 32-tabellen blir det kvar . Ett helt arbetsliv i ger mer än äldreförsörjningsstöd till invandrare som inte behöver ha arbetat en enda dag i . (Insändare, , f d tekniker, , ) 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Debatten är under början av årets särskilt intensiv på den regionala kvällstidningen . Något som kan likna en insändarstorm kan registreras där flera insändare hänvisar till uppseendeväckande uppgifter i tidigare publicerade insändare. undrar jag om jag kan få byta min knappa pension () mot det äldreförsörjningsstöd som enligt uppgift (Tyckeriet, ) betalas ut till invandrare med /mån! Ska jag avsäga mig mitt svenska medborgarskap och bli invandrare? Varför får jag så liten pension efter alla arbetsamma år, medan det finns andra som får dubbelt så mycket utan att ha arbetat en enda dag i ? (Insändare, Signaturen är fantastiskt, , ) framhålls som ett unikt land i det av vi skulle vara särskilt när det gäller förmåner till nyanlända äldre personer: Försök att leta upp ett enda land dit du kan komma som 65-åring och få fri försörjning livet ut, betald av det landets skattebetalare! Insändare, Signaturen (som slit kommer att få leva på ), , ) Den infekterade debatten dominerar insändarsidan i når en kulmen dä också tidningens egen insändarredaktören känner sig föranlåten att ta till orda. Det sker i en särskild redaktörskolumn som återfinns på insändarsidan. Insändarredaktören sammanfattar debatten med att uppmana alla läsare av tidningen att se till så att man får alla bidrag man är berättigad till: Hur är det nu med din pension, läsarn? Har du som jobbat hela livet kvar att sätta sprätt på när hyran är betald? I så fall betalar du för hög hyra. Eller också har du missat att larma berörda myndigheter om att du lever på existensminimum. Och det ska ingen behöva göra. Allra minst du! (Krönika, , läsarombudsman, , Debatten avklingar för , men återkommer , men då främst i och i samband med att en representant för spi åter hävdar att äldreförsörjningsstödet till sin utformning skiljer på olika grupper av pensionärer: Vi inom spi kräver att de som arbetat, betalt skatt och pensionsavgifter i ska ha minst samma förmåner som de utländska medborgare som får äldreförsörjningsstöd. (Insändare, (spi) , ) 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Samma argumentation återkommer sedan från fler företrädare för spi och några sverigedemokrater. Företrädare för väljer framförallt att ta debatten med de senare, men gör det inte spontant genom egna insändare utan när frågan ställs av en lokaltidningsreporter i en artikel rubricerad Sd mörkar om stödet till äldre: Det viktiga är att påpeka att alla kan söka äldreförsörjningsstöd på exakt samma villkor. Man kan inte, som gör, jämföra garantipensionen med äldreförsörjningsstödet. Det är två helt olika förmåner som beskattas på olika sätt. (Nyhetsartikel, , försäkringsspecialist , ) Det är lika sällsynt i som på andra håll att företrädare för de etablerade politiska partier spelar en central roll i debatten om äldreförsörjningsstödet. Det finns dock undantag, och en debattartikel redovisar därtill på en situation där inte saklig argumentation fungerar utan bara skapar ytterligare aggression: När jag stod i valstugorna och visade upprörda pensionärer att äldreförsörjningsstöd ligger på , och inte som sverigedemokrater, spi och påstått 10 000 till skattefritt , då möttes jag bara av ilska och svordomar. Vi måste ta dessa reaktioner på allvar och på ett tydligare sätt än lyfta fram de faktiska förhållandena. (Debattinlägg, (), ) De här valda citaten ur debatten ska inte ses som en spegling av allt granskat material, men är representativa för debatten om äldreförsörjningsstödet i , och under . Av den kvantitativa och kvalitativa innehållsanalysen kan vissa slutsatser dras om äldreförsörjningsstödet och dess behandling i dagspressen . Det kan konstateras att den politiska uppmärksamheten är begränsad. 151 artiklar finns registrerade , så äldreförsörjningsstödet är inte någon fråga som generellt står högt på den politiska dagordningen. Den får sin tyngdpunkt under begränsade perioder, och då framförallt genom många inlägg på lokaltidningarnas insändarsidor. Inläggen är dock inte jämt fördelade utan till betydande del koncentrerade till regionerna , och . Från övriga delar av landet finns bara enstaka artiklar. Det är heller ingen vanlig politisk debatt. Den förekommer framförallt på insändarsidorna och med vissa specifika aktörer. Vanliga medborgare, och företrädare för småpartier, dominerar tillsammans med tjänstemän. Vid sidan av insändarna finns ett rätt stort antal redaktionella texter som informerar om regler kring äldreförsörjningsstödet, men dessa är framförallt koncentrerade till slutet av 2002 i samband med att stödet införs från . Tendenserna i artiklar varierar, men varierar inte slumpmässigt. Nyhetsmaterial och konsumentorienterade guider är föga förvånande mestadels neutralt präglade. Debattartiklarna är mer positivt än negativ hållna och insändare mer negativa än positiva, i synnerhet i . Det gör att det kan vara befogat att tala om tre helt olika kontexter i vilka äldreförsörjningsstödet förekommer i dagspressen: en nyhetskontext med tämligen väl balanserade omdömen och saklig inriktning och författad av journalister, en debattkontext med främst försvar av äldreförsörjningsstödet med etablerade politiker som aktörer och slutligen en insändarkontext med övervägande kritiska inlägg, dominerad av medborgare och småpartier och med visst mothugg från offentliga tjänstemän som går i svaromål. Det relativt begränsade antalet artiklar och begränsade antalet aktörer som därmed förekommer innebär inte att debatten om äldreförsörjningsstödet är ointressant att analysera. Tvärtom uppvisar den en del särdrag som kan betecknas som typiska för hur politiken skildras i en till stor del medialiserad demokrati, där politiken oftast utspelas på mediearenan. Den ideala politiska diskussionen med omfattande mediebevakning och en bred spegel av alla upptänkliga åsikter är i det moderna samhället en illusion. I stället uppstår debatter på ett mer oförutsägbart sätt, vilket också ger att effekterna av dessa debatter sällan är möjliga att helt och hållet förutsäga. När det gäller äldreförsörjningsstödet är ett tydligt tecken att dialogen i dagspressen mellan medborgarna och de politiker som fattat beslutet aldrig kan sägas komma till stånd. Pressen innehåller redovisningar av hur stödet fungerar i nyhetsartiklar. Dessa verkar dock inte haft någon avgörande bety- ANALYS OCH DISKUSSION 2007/08:RFR15 delse för hur de flesta insändarskribenter format sina uppfattningar i frågan. Andra kommunikationsvägar, som personliga samtal eller budskap vid sidan av de breda massmedierna, förefaller här har spelat en roll för att förmedla uppgifter om äldreförsörjningsstödet som inte varit i sak korrekta. Särskilt stora har missuppfattningar varit om hur stödet har varit konstruerat med en kontant bidragsdel och en del motsvarande faktiska boendekostnader. I debatten har ofta återkommit uppfattningen att det maximalt tänkbara stödet utgått i varje enskilt fall. Påståendet att stödet bara gått till invandrade och inte till svenska pensionärer bör inte ha varit särskilt svårt att kontrollera, utan hör rör det sig snarare om ren mytbildning och ryktesspridning. När det gäller äldreförsörjningsstödet och bevakningen i dagspressen är det vidare uppenbart att det viktiga inte bara är vad som sägs utan var det sägs. Frågan om huruvida lokalpressens insändarsidor utgör en rimlig spegling av en folklig opinion är inte självklar. Mycket talar för att den här typen av redaktionellt material överdriver en högljudd, men numerärt begränsad opinion. kan sannolikt även en sådan opinionsyttring växa i styrka om andra opinioner inte kommer fram i samma forum, eller är koncentrerade till andra redaktionella format som inte vänder sig till samma allmänna publik. Mycket talar för att det är just detta som händer i debatten om äldreförsörjningsstödet. Insändare möter sällan andra inlägg som politiskt motiverar eller försvarar äldreförsörjningsstödet. I stället är den regelmässiga motbilden korrigeringar och tillrättalägganden av tjänstemän som i princip läser innantill ur lagtexter och förordningar när de gör sina bemötanden. På insändarna blir en strid mellan folkliga krafters missuppfattningar och tjänstemännens tillrättalägganden. Det innebär till stor del att två grupper talar emot varandra. Medborgarna tar sällan intryck av den sakliga motbevisningen och tjänstemännen ser knappast som sin uppgift att bemöta bakomliggande förklaringar till kritiken. Många andra grupper som brukar delta i politiska debatter är särskilt frånvarande i denna debatt. Några socialdemokrater och vänsterpartister, som varit med om att införa stödet, finns med och försvarar det och det gör också några enskilda kristdemokrater. Dessa åsikter från större partier finns i liten utsträckning på insändarsidan, men förekommer oftare på debattplats eller i nyhetsartiklar som källor. När de politiska argumenten för äldreförsörjningsstödet ska presenteras sker det därför i stor utsträckning på andra pressarenor än där de mest negativa argumenten mot stödet redovisas. Äldreförsörjningsstödet utgör därför ett exempel på en numera inte helt ovanlig politisk debatt där några argument dominerar bland etablerade politiska aktörer, medan andra är mer vanligt förekommande i folkliga opinionsyttringar. De förra förtiger inte sällan förekomsten av de senare, och de senare har inget intresse av att få sina uppfattningar reviderade eftersom de i grunden misstror de förras motiv och intentioner. Följden blir inte sällan att samhällets eliter och den allmänna opinionen diskuterar i slutna rum utan att mötas i det 2007/08:RFR15 4. öppna och förutsättningslösa samtal som ändå framhålls som demokratins ideal. En väg att bryta dessa isolerade offentligheter i den medialiserade demokratin är att medierna erbjuder sådana möjligheter att bryta åsikter mot varandra och ta initiativ för att öka bredd och djup i en politisk debatt. Inget talar emellertid för att lokalpressen i den här studien har tagit sådana initiativ. Tvärtom, förefaller det som om debatten oftast tillkommit på initiativ från krafter utanför medierna. Insändare har skrivits och publicerats och ibland har debatten blivit så infekterad att den föranlett redaktionella kommentarer eller nyhetsartiklar. Dessa har dock till stor del varit speglande och utformade i enlighet med en debatt vars ramar redan introducerats på insändarsidan. I likhet med lokal valjournalistik i allmänhet utmärks den lokala journalistiken om äldreförsörjningsstödet av en passiv journalistik utan större redaktionella initiativ och där perspektiv och angreppssätt till stor del härrör från källor utanför medierna. En fråga som i detta sammanhang därför måste ställas är om något kunnat göras för att åstadkomma en annan bild av äldreförsörjningsstödet än den som här har redovisats? Finns det någonting som hade kunnat göras för att få till stånd en annan mediebild präglad av mindre ensidighet i olika redaktionella genrer och en större mångfald av aktörer, perspektiv och uppfattningar? Hade det överhuvudtaget varit möjligt att undvika en mediedebatt som till betydande del präglats av felaktiga verklighetsbeskrivningar och osakliga argument? En första given reflexion här är att försvarare av äldreförsörjningsstödet till stor del överlåtit det så kallade problemformuleringsprivilegiet till stödets kritiker och låtit detta prägla mediedebatten. Debatten har därför oftast tagit sin utgångspunkt i kritiska perspektiv och rena missuppfattningar som, medvetet eller omedvetet, spridits i pressen. Reaktioner har förvisso kommit, men ofta för sent och de har i regel haft karaktären av tillrättalägganden och klargöranden av regelverket. Det har varit en debatt med olika ingångsperspektiv och förd på olika nivåer och med olika argument. Det får betraktats som sällsynt att pressbevakningen lett till en allmän ökad insikt om hur äldreförsörjningsstödet fungerar. Det finns få redaktionella initiativ till att klarlägga förhållanden och sätta frågan högt på den politiska dagordningen. Journalistiskt sett visas inget större intresse för frågan och den blir aldrig riktigt stor. är detta inte enbart mediernas fel. Debatten om äldreförsörjningsstödet har inte något av de karaktäristiska drag som utmärker en medialt uppmärksammad politisk diskussion. De vanliga högervänsterpositionerna har inte varit möjliga att identifiera och etablerade politiska aktörer har inte stått emot varandra. Det går till och med att säga att etablerade partiföreträdare inte tagit debatten om äldreförsörjningsstödet i den utsträckning som skulle ha varit nödvändig för att få till stånd en bättre bevakning i medierna. Politiskt bemötande av äldreförsörjningsstödet är sällsynt och när det förekommer sker det sent och reaktivt och på mer prestigefylld redaktionell plats än där den första kritiken formulerades. Det verkar inte ha funnits särskilt ANALYS OCH DISKUSSION 2007/08:RFR15 stort intresse att politiskt bemöta argumenten, bortsett från konkreta fel i beräkningarna. Någon mer principiell diskussion är sällan aktuell. Möjligen är det också så att kritikernas huvudspår en ojämlik behandling av svenska och invandrade pensionärer upplevs som besvärlig att hantera redaktionellt. Lokalpressen låter en del av kritiken (förmodligen är rena rasistiska inlägg tidigare refuserade) komma fram på insändarplats men har sannolikt svårt att följa upp denna diskussion på nyhetsplats. Dels vill inte medierna sprida vad som kan uppfattas vara främlingsfientliga argument, dels finns inga etablerade politiska röster att balanseras i en sedvanlig opartisk nyhetsbevakning. De möjligheter som kan ha stått till buds för en god journalistik övervägs knappast. De belysande reportagen, den granskande uppföljningen eller den passionerade ledaren är journalistiska genrer som är helt frånvarande. Slumpen, eller snarare enskilda insändarinitiativ, är det som sätter igång diskussionerna. Vad som därutöver finns skäl att notera är den närmast totala bristen på mediematerial som försöker se till orsakerna varför en politisk debatt i så hög utsträckning kan komma att präglas av osakligheter, missuppfattningar eller förenklingar. Vilka stämningar i opinionen kan förklara denna debatt? Vad finns det för intresse av att utnyttja äldreförsörjningsstödet på detta sätt? Hur kan det komma sig att det just är pensionärers intresseparti (spi) som driver fram denna debatt på de flesta platser? På samtliga dessa punkter måste bristen på en journalistik med granskande förtecken sägas vara mycket besvärande. Det blir nu mest ett litet försiktigt tassande eller undertryckande av frågan utan att den lokala pressen utnyttjar den möjligheten den faktiskt har att på egen hand informera, granska och driva opinion. Naturligtvis kan en del av denna kritik tillbakavisas med att äldreförsörjningsstödet inte blir en tillräckligt stor fråga som därmed förtjänar omfattande redaktionell uppmärksamhet. Dess nyhetsvärde är tveklöst tämligen begränsat som här har analyserats. Inte desto mindre finns det skäl att ställa frågor om mediebevakningen i dessa situationer.