rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Fiskeansträngningarna för torsken kommer att minskas genom att antalet tillåtna fiskedagar minskas i östra och i västra . Torskkvoterna minskas i västra och i östra . Nytt system för kvotering av sillfisket fattade beslut om att för införa årsransoner i stället för tvåveckorsransoner för sill- och skarpsillsfisket. Syftet med beslutet var att ge det pelagiska fisket ökade möjligheter att förbättra sin lönsamhet. beslut innebär att de enskilda fiskefartygen för får en årsranson vid fiske efter sill och skarpsill i , och . Årsransoner finns i . Årsransonen grundar sig på fiskefartygets historiska fiske. Åtgärden syftar till att yrkesfiskarna ska få mer förutsägbara inkomster i och med att de själva kan avgöra när som fisket ska bedrivas.263 Enligt tjänstemän vid har näringen varit pådrivande för individuell fördelning av kvoterna. Beslutet innebär att sillfiskare har egna årsransoner för varje fartyg. Fördelningen av sillkvoter har gjorts så att varje svenskt sillfiskefartyg har fått en egen årskvot, i stället för som tidigare då alla fick dela på en gemensam kvot. Tilldelningen gäller enbart . Från uppges att ett viktigt skäl till förändringen är att både fiskare och beredningsindustri nu får bättre möjlighet att planera och att de på så sätt kan skapa bättre lönsamhet. bedömer att det kommer att ta tid innan systemet har kommit i gång ordentligt och nya affärskontakter utvecklats. Systemet innebär bl.a. att det införs ett särskilt undantag för fiske efter strömming i och , bl.a. för att underlätta försörjningen av råvaror till surströmmingsindustrin. Det görs vidare undantag för passiva redskap, trålare och fiske med mindre vad, vilket innebär att småskaliga fiskare kan fortsätta att fiska som tidigare utan att ta hänsyn till 261Fiskeriverket, e-brev och 2007l. 262Regeringskansliet, 2007. 263Fiskeriverket, 2007a. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET menar att det finns en strävan att uppmuntra och förenkla för det småskaliga fisket. Det nya regelverket innebär att Östersjöfiskare får ett regionalt tillägg och att småskaliga fiskare slipper söka tillstånd. Detta syftar bl.a. till att bibehålla infrastrukturen i Östersjöhamnarna.264 De grundläggande krav som ställs är att fartygen ska fiska i och landa i Östersjöhamnar. Dessutom krävs att ägaren har anknytning till . Från har framförts att det är viktigt med kontinuitet och anknytning till vid ägarbyten. Därför får dessa fiskare dels en grundtilldelning för det pelagiska fisket, dels en bonus för att de fiskar och landar i . En orsak till Östersjöbonusen är enligt att sillfisket även i fortsättningen ska vara en angelägenhet för hela . Verkets generaldirektör har uttalat följande: Det finns en risk för en koncentration av fisket till som vi vill undvika. Vi vill värna om Östersjöfisket.265 Det nya systemet medför enligt stora förändringar, inte minst på grund av den särskilda kvoten för Östersjöfiskare. Enligt innebär påslaget en stor regional stimulans på ett sätt som aldrig har gett tidigare. Det uppges vara unikt att tilldela en kuststräcka denna typ av regional bonus. Systemet med fartygskvoter kommer enligt uppgift att utvärderas , inte minst för att se de biologiska konsekvenserna. Resultatet uppges vara en av de byggstenar som är avgörande för hur verket går vidare. Enligt måste inriktningen vara ett ekologiskt hållbart fiske som även är ekonomiskt lönsamt för den enskilde fiskaren.266 Systemet med kvotreglering innebär att fisket avbryts när den årliga kvoten är uppfylld. När kvoten för fisket på ett visst bestånd är uppfiskad får inte den arten längre landas och beslutar om fiskestopp. införde tolv fiskestopp på olika kvoter då dessa bedömdes vara i det närmaste fullt nyttjade (2005 var det tio fiskestopp). I de fall kvoten inte är fördelad inför ett fiskestopp när kvoten, enligt de uppgifter som skickas in från fisket, i det närmaste är uppfiskad. I dessa fall utfärdas en föreskrift. Om fartygen fiskar med stöd av särskilda tillstånd kan fisket även stoppas genom att tillstånden återkallas. kan även besluta om fiskets påbörjande. Detta görs antingen genom att tillåtna tider för fiske anges i föreskrifter eller, i de fall särskilt tillstånd krävs, genom att datum för fiskets påbörjande anges i tillståndet.267 264Fiskeriverket, intervju . 265Fiskeriverket, 2007m. 267Fiskeriverket, 2007a och föreskrifter FIFS 2006:38. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Den nationella kvoten kan regleras under fiskeåret genom kvotbyten mellan medlemsländer. Kvotbyten får dock bara äga rum under förutsättning att den totala tillåtna fångstmängden inom EU inte påverkas. Enligt grundförordningen268 har medlemsstaterna i gemenskapen möjlighet att efter anmälan till kommissionen byta fiskemöjligheter med varandra. Sådana byten, som kan initieras av såväl som fiskenäringen, kan komma till stånd av olika orsaker. Det kan vara ett sätt att skapa bättre fiskemöjligheter eller att i efterhand kompensera för ett överskridande av den nationella kvoten. administrerade ca 25 kvotbyten . Om vid sin uppföljning märker att kvoten inte kommer att räcka året ut kan verket, i stället för att införa ett fiskestopp, göra en förfrågan till ett annat medlemsland om kvotbyte. Ett sådant byte måste framstå som lämpligt av t.ex. beståndsskäl. Innan en kontakt tas görs en fångstprognos för att uppskatta vilken kvantitet som behövs. Därefter tar kontakt med det medlemsland som kan förväntas ha överskott av den aktuella kvoten. Om den andra medlemsstaten är positiv till ett byte upprättas ett förslag om vad har att erbjuda i utbyte. När en preliminär överenskommelse har upprättats mellan och den andra statens myndighet kontaktar myndigheterna respektive fiskarorganisation för att höra deras åsikt i frågan. Om ingen har några invändningar mot det föreslagna bytet kan myndigheterna komma överens. När överenskommelsen är klar rapporteras bytet till kommissionen. Kvotbyte kan även initieras av fiskarorganisationerna som då tar direkt kontakt med näringen i det medlemsland som det är aktuellt att byta med. Därefter uppmärksammas på frågan.269 4.3.2 Fiskekvoternas resultat och konsekvenser Svenskt fiske begränsas till stor del av kvoter. Enligt uppgift från kommer av landningsvärdet från kvoterade arter. Ökad kapacitet inom fisket i kombination med att kvoterna har gått ned har medfört problem. Från upplevs att yrkesfiskarna har förståelse för kvoterna, men att de inte tycker om systemet eftersom det pressar ned lönsamheten. Grundproblemet är enligt att det finns för många fiskebåtar.270 I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har flera aktörer pekat på olika problem med kvoterna. SFR har framfört att kvoterna har tjänat ut sitt syfte och att kvotsystemet inte går ihop med stor överkapacitet. När kapaciteten överstiger kvoterna fungerar inte kvotsystemet som det var tänkt och då blir kontrollen extra viktig. SFR menar att kvotsystemet inte heller passar i blandfisken där fiske sker efter olika målarter, som i t.ex. , och 268Rådets förordning (EEG) nr 3760/92. 270Fiskeriverket, och intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET I ett underlag till har framförts att låga kvoter är en delförklaring till den svaga lönsamheten inom den svenska fiskeflottan. Inom vissa segment uppges kvoterna ha satts till så låg nivå att fiskefartygen inte kan utnyttja full produktionskapacitet.271 I uppföljningen har framkommit att det tidigare systemet inom det pelagiska fisket med tvåveckorsransoner begränsade fiskeföretagens möjligheter att utnyttja fartygens fulla kapacitet. Systemet gav inga incitament för det enskilda fiskeföretaget att anpassa sitt fiske till perioder då marknaden efterfrågade leveranser och priserna var högst. Exempelvis konstaterar följande: Genom osäkerheten beträffande ändrade ransonnivåer och eventuella fiskestopp var det för fisket fördelaktigast att fiska för att få del av det tillgängliga fångstutrymmet. Den planeringsmöjlighet som fanns var huruvida fiske skulle bedrivas i eller i under varje enskild ransoneringsperiod.272 I uppföljningen har i län framfört att torskransonerna bedöms vara tillräckliga för länets småskaliga flotta. Tilldelningen i det pelagiska fisket är enligt de fartyg i länet som fiskar sill och skarpsill tillräckliga för fisket 2007. har dock framfört att kvoterna för strömming är ett problem och hinder för fiskeföretagens fortsatta utveckling. har anfört att dagens förvaltningssystem baserat på kvoter i kombination med vikande beståndssituationer för de flesta bottenlevande arter har lett till ett flertal problem. Problemen är enligt störst i blandfisken, där flera arter fångas tillsammans och då kvoten av en art i fångsterna är mer begränsad än övriga. Dagens förvaltningssystem kan ge upphov till utkast av fisk av landningsbar storlek på grund av att kvoten är uppfiskad, icke-rapporterad landning samt utkast av landningsbar fisk i hopp om att få mer prisvärd storlek på fisken i nästa tråldrag (s.k. high-grading).273 Även bl.a. SFR har framfört att dagens system med kvoter uppmuntrar utkast av fisk men att ingen fiskare egentligen vill kasta tillbaka fisk som fångats (se vidare avsnitt 4.4.4). Tjänstemän vid menar att både allmänhet och fiskare är upprörda över utkastet av fisk. EU reglerar t.ex. att man får ha viss bifångst när man fiskar havskräfta med trål. Om gränsen för bifångst överskrids så slängs fisken överbord. I har på försök drivits ett projekt som har gått ut på att man har reglerat fisket genom att ange antal dagar som man får fiska, i stället för genom kvoter. Ett syfte med detta var att motverka utkast. Årsransoner för det pelagiska fisket motverkar också utkast. De intervjuade tjänstemännen menar att årsransoner gör att yrkesfiskarna kan planera sitt fiske bättre. 271Sveriges , intervju och , 2007. 272Fiskeriverket, 2007n. 273Länsstyrelsen i län, e-brev , , e-brev samt , 2007j. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Det har i uppföljningen framförts att yrkesfiskarna har förståelse för att det måste bedömas hur mycket som kan fiskas och att dessa ransoner måste fördelas mellan olika länder. De är också överens om ransoner och fördelningar inom landet. Loggböcker finns det förståelse för, men kustfiskejournaler upplevs som jobbiga av yrkesfiskarna, bl.a. att de har ett blad för varje art. I stort är det dock berättigat med inrapportering av fisket, men man vill att det ska kännas som att rapporterna används. Yrkesfiskarna vill också att det räcker med en rapporteringsform, t.ex. loggböcker. Enskilda kustnära fiskare fiskar begränsade volymer och har ofta god kontroll över detta. I uppföljningen har framförts att bokföring och rapportering för dessa borde kunna lösas på ett mycket enklare sätt än . Fisket i är en liten näring. Det borde finnas ett större förtroende för yrkesfiskarna från myndigheternas sida. Kontroll skulle kunna utföras i högre grad genom stickprov och liknande.274 fördelning av fiskemöjligheter mellan olika yrkesfiskare fick genom en ändring 2003 ett uttalat mandat att fördela fiskemöjligheterna mellan olika kategorier yrkesfiskare. I propositionen exemplifierades detta med att kan dela ut fiskekvoterna som gruppkvoter, regionala kvoter eller individuella kvoter. Regeringen anförde att i högre utsträckning borde använda sitt bemyndigande att fördela kvoterade bestånd. Verket borde, enligt regeringen, utveckla principer och modeller för en fördelning och ta särskild hänsyn till den regionala utvecklingen, främjandet av kustfisket samt till behovet av en förankring hos det berörda yrkesfisket.275 Enligt är huvuddelen av de svenska fiskekvoterna inte fördelade på fartygsnivå. Det innebär att alla yrkesfiskare har möjlighet att fiska på dessa kvoter. har i uppföljningen framfört att verket kontinuerligt följer hur kvoterna nyttjas och beslutar vid behov om fiskestopp för att förhindra att kvoterna överfiskas. Tillträdet till vissa kvoter är dock begränsat. På verkets webbplats publiceras veckorapporter som visar uppgifter om hur stort fisket är i förhållande till kvoterna. För vissa kvoter har en fördelning på fartygsnivå genomförts. Detta är fallet för sill i och i och för makrill. Kvoten för blåvitling fördelades . Även kvoterna för sill och skarpsill i , och har för fördelats ut på fartyg (se föregående avsnitt). För de kvoter som har fördelats på fartyg brukar enligt i tillstånden anges en avstämningsdag efter vilken har möjlighet att dra in kvantiteter som inte har utnyttjats och därefter fördela dessa till andra fartyg.276 274Västra , intervju . 2002/03:41, bet. 2002/03:MJU16, rskr. 2002/03:173 samt webbplats och , . 276Fiskeriverkets föreskrifter FIFS 2004:25, 4 kap. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET har vidare uppgett att en viss fördelning av den nationella fiskekvoten även har skett med utgångspunkt i fiskets karaktär. På frivillig väg har fisket ålagt sig olika typer av ransoneringar, vilka i vissa fall har fastställts av . I andra fall har verket, efter samverkan med fiskenäringen, genomfört sådana regleringar. Detta gäller exempelvis veckoransonerna inom torskfisket i som är fastställda på sådant sätt att kustfisket i praktiken har kunnat fiska fritt, medan de inneburit begränsningar för det mer storskaliga tonnaget. Från SFR har i uppföljningen framförts att det är svårt att föra över kvoter till det småskaliga kustnära fisket. SFR menar att det främst är det småskaliga fisket som har drabbats av de fiskepolitiska begränsningarna. Enligt SFR finns redan i dagens system en viktning som gynnar de mindre fiskebåtarna. Staten skulle i och för sig kunna styra över en större del av kvoterna till det mindre tonnaget, men det skulle innebära att infrastrukturen skulle drabbas. Enligt SFR behövs både det mindre och det större tonnaget inom fiskeflottan.277 Konsekvenser av kollektiva kvoter Det har i uppföljningen pekats på att den kollektiva kvoten uppmuntrar varje enskilt fartyg att befinna sig först på fiskeplatsen för att maximera sin fångst. Resultatet blir trängseleffekter, intensivt fiske och ett beteende som styrs av fisktillgång snarare än prisförändringar. Kvoter kan därmed sägas leda till överfiske och att fiskeåret koncentreras till på året då det finns bättre chanser till hög produktivitet i form av höga fångster.278 I en beskrivs denna princip, först till kvarn får först mala eller run for the catch, som att den tenderar att driva fram en överkapitalisering av fiskesektorn eftersom den enskilde fiskaren har incitament att ha så stor kapacitet som möjligt som fisket pågår. Ett annat problem kan vara att man får en kort fångstperiod, vilket innebär att en mindre andel kan säljas som färsk matfisk till skillnad från om fisket bedrivs kontinuerligt.279 (Se vidare avsnitt 4.3.3.) I konstateras att yrkesfisket uppfattar fiskestoppen som problematiska och att detta givetvis har sin grund i den enskilde fiskarens situation. Fiskestoppen orsakar en ryckighet i försörjning och arbetsbörda samt skapar problem på marknaden. I rapporten pekas bl.a. på att fiskberedningsindustrin behöver en jämn tillgång på råvara för att kunna fungera utan problem.280 277 , e-brev och , intervju . 278Se bl.a. , 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Även i denna uppföljning har flera aktörer pekat på negativa konsekvenser av fiskestoppen. För t.ex. torskfisket i har EU bestämt både kvoter och stopptider. har genomfört intervjuer med både aktiva och före detta yrkesfiskare. Av dessa framgår att de många stoppdagarna utgör ett problem för torskfiskarna. Enligt uppgift från har många a-kassa under hälften av året. Yrkesfiskare från menar att fiskestoppen har drabbat yrkesfiskarna hårt och att reglerna gör att det är svårt att försörja sig. En intervjuad fiskare menar att har mycket dålig framförhållning i sina beslut om fiskestopp och att delar av regleringen inom fiskeområdet till och med går att jämföra med näringsförbud. En småskalig yrkesfiskare från län menar att kvoter och fiskestopp har en påtaglig påverkan på mindre fiskeföretag, eftersom dessa är mycket väderberoende och har en begränsad radie att fiska på med små båtar.281 I uppföljningen har flera aktörer pekat på att sommarstoppen leder till att små företag har svårt att kunna upprätthålla verksamheten. Bland annat har betonat att fungerande fiskeföretag längs kusten har stor betydelse för det lokala näringslivet. De småskaliga borde ha större frihet och inte detaljstyras som . De borde inte omfattas av sommarstoppen. Deras fiske kunde regleras genom t.ex. ett visst antal fiskedagar och en högsta fångst per dag. Även generaldirektör menar att med långa stopperioder i torskfisket har fått svåra konsekvenser för det småskaliga fisket, särskilt i . är vädret bra och det finns fler kunder i hamnarna som kan köpa fångsten. Stopptiderna har drabbat det småskaliga fisket mer än trålfisket då små båtar både är mer väderberoende och mer beroende av den lokala marknaden. Trålarna däremot är inte lika väderberoende. De har kunnat fiska vid dåligt väder då de små båtarna ännu inte har hunnit vara ute på sjön. De små båtarna har därmed fått få dagar att välja på för sitt fiske. arbetar för att ändra på detta. Det är enligt verkets uppfattning en mycket verkar för en större möjlighet för att de småskaliga fiskarna ska få fiska när de vill.282 En liknande bild ges av i län som i uppföljningen har framfört att torskfiskestoppen har slagit ganska hårt mot det småskaliga fisket, vilket är starkt väderberoende. Det uppges att situationen dock är lite annorlunda eftersom ett delområde är undantaget . Från konstateras att torskfisket tyvärr är så dåligt i län att den positiva effekten av detta undantag inte har fått någon nämnvärd effekt.283 Syef har i uppföljningen riktat stark kritik mot fiskestoppen. Som exempel ges att från nyår 2007 var det fiskestopp , sedan blåste det så de små båtarna hann med en fiskedag. var det fiskestopp i , men för småskaliga fiskare blev det många fler och åter 281Fiskeriverket, , yrkesfiskare, intervju och brev . 282Västra , intervju , , intervju . 283Länsstyrelsen i län, e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET igen kunde de stora bolagen fiska. pågick stoppet enligt Syef . Syef har i uppföljningen vidare framfört följande: Då staten har sett till att fisket stoppats för de små, så har det blivit förödande. Vem blir stoppad utan lön? Det är bara som båtbidrag har betalats ut och det har ju kommit på efterkälken . Många fiskeföretag har lagt ner eller gått i konkurs.284 Syef menar att så länge som fiskestoppen får fortsätta kan inte det kustnära fisket överleva. Det kustnära och småskaliga fisket borde få fiska när vädret gör det möjligt. Där behövs varken kvoter eller stopp det kustnära fisket selekterar sig själv beroende på väder och vind. I uppföljningen har pekats på att fiskestopp kan leda till indirekta kostnader för fisket. Flera aktörer har i uppföljningen pekat på vikten av att kunna garantera regelbundna leveranser av fisk och skaldjur och att stopperioderna är ett problem i det sammanhanget. Bland annat innebär fiskestopp att fiskaren inte kan leverera regelbundet och långsiktigt till uppköpare och fiskhandel.285 Länsstyrelserna på sydkusten har i en rapport pekat på att fiskestopp tillsammans med låga kvoter, dioxinlarm och köpmotstånd från vissa konsumentgrupper har vållat problem inom beredningsindustrin, som har svårt att långsiktigt planera sin verksamhet och personalstyrka. Länsstyrelserna menar att bristen och den ojämna tillgången på fisk framtvingar kompensation genom import som nyttjandegraden i flera anläggningar är låg. Investeringsviljan hos de företag som främst nyttjar lokalt fångad fisk uppges ha minskat . Kvoternas konsekvenser för det småskaliga fisket Av årsredovisning för framgår att de undantag som införts i gemenskapens regler när det gäller det småskaliga torskfisket i inte kan anses underlätta situationen för denna del av den svenska fiskeflottan. Verket uppger att det i samråd med fiskets organisationer har beslutat att i möjligaste mån ta speciell hänsyn till det småskaliga fisket. Verket gör bedömningen att detta tillsammans med en förkortning av det obligatoriska sommarstoppet innebär att man i viss mån kan komma ifrån de längsta stoppperioderna, vilket borde gynna såväl det småskaliga fisket som beredningsindustrin. Av årsredovisning framgår vidare att förslaget att avsätta en viss del av kvoten till det småskaliga fisket inte fick något positivt gensvar . Enligt kommer dock att fortsätta driva denna fråga . konstaterar att kustfisket drabbas av sviktande fiskbestånd och minskade kvoter. Utvecklingen av torskbestånden och därmed torskkvoterna har främst påverkat de mindre fartygen som slagits ut och inte kunnat anpassa sitt fiske till de regelverk som styrt detta fiske. 284Syef, e-brev . 285Carlberg, 2007 och i , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET De svaga torskbestånden i har medfört att regleringar för att stärka beståndet har försämrat förutsättningarna för det småskaliga kustfisket längs ostkusten, där torskfisket har varit en betydande inkomstkäl- Även det minskade ålbeståndet gör att förtjänstmöjligheterna minskar.286 har pekat på att en satsning på det småskaliga fisket är positiv för det marinekologiska kulturarvet som annars kan riskera att skadas vid bottentrålning. menar vidare att stöd till det småskaliga kustfisket även kan leda till att fiskets kulturarv kan tillvaratas, t.ex. genom bevarande av hamnar, sjöbodar och båtar. SFR har framfört att flera insatser som har genomförts har haft negativa konsekvenser för det mindre tonnaget i fiskeflottan. Som exempel nämns EU:s beslut om krav på landningshamnar för torskfisket för att underlätta kontrollen. Detta innebär att mindre båtar måste gå längre för att landa sin fångst, vilket bl.a. leder till högre transportkostnader. Ett annat exempel som SFR nämner är att garnfiskelängder har dragits ned med en fjärdedel, vilket uppges ha lett till att inkomsten också har minskat med en fjärdedel för det mindre tonnaget.287 Syef har framfört att det småskaliga och kustnära fisket i har varit stoppat i 143, av EU på förhand bestämt antal, dagar. Syef menar att de mindre båtarna fiskar efter modellen många fiskedagar med små fångster av färsk fisk som landas . Det småskaliga fisket har av tradition bedrivits med olika typer av inriktning. Vissa perioder har det, utöver det dominerande torskfisket, inslag av fiske efter bl.a. piggvar, lax och flundra. När torskfisket minskar vid vissa perioder är det enligt Syef viktigt att kunna bedriva fiske efter andra arter. Det är viktigt att komma ihåg att vart och ett av dessa fisken inte alltid är lönsamma var för sig, men när yrkesfiskarna under vissa perioder kan utöva sådant fiske med torskfisket blir det enligt Syef lönsamt. Föreningen menar att nuvarande metoder med stopperioder slår sönder många säsongsfiskare som kombinerar olika fisken. Föreningen menar vidare att sommarstoppen har lett till flera andra problem som påverkar hela kustsamhällen och dess utövare i allmänhet och yrkesfiskarna i synnerhet. Där fisket ligger nere i så långa perioder som läggs enligt Syef en död hand över hamnarna. Detta leder till att den kommunala servicen dras in, att kringliggande verksamheter får lönsamhetsproblem och att vissa hamnar riskerar att mista sin fiskestatus.288 En fiskare från län menar vidare: Då det småskaliga och kustnära fisket inte har samma förutsättningar som det storskaliga så är det förödande för de små som har väder och vind att förlita sig till. Då de har små båtar och inte får fiska med mer än 90 garn kan de inte ta upp så mycket fisk och fyllt kvoten har de kanske gjort per säsong, medan det storskaliga drar med trålen ett 286Fiskeriverket, 2007i. 287Sveriges , intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET