rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — Även har pekat på att reglerna om rationaliseringsförvärv är en fråga som bör uppmärksammas i anslutning till skogsbeskattning och skogsavdrag. Det är enligt svårt för dem att bedöma huruvida ett förvärv är ett rationaliseringsförvärv eller inte. fanns angivet i lagtexten att förvärvaren skulle styrka ett rationaliseringsförvärv med intyg från länsstyrelse eller liknande. Enligt vore det bra om detta krav kunde återinföras. 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG 2007/08:RFR13 Ett ytterligare problem som rör hanteringen och som uppmärksammar är att kombinationen skogsavdrag och ersättningsfond92 kan leda till dubbla avdrag. I inkomstskattelagen (IL) regleras att om ersättningsfonden tas i anspråk för exempelvis en byggnad kan en person bara göra värdeminskningsavdrag på skillnaden mellan anskaffningsvärdet och den ersättningsfond som tagits i anspråk.93 Motsvarande finns inte för skogsavdrag. Om en ersättningsfond tas i anspråk för att köpa skog (mark) ska endast omkostnadsbeloppet vid kapitalvinstberäkningen minskas, inte underlaget för skogsavdrag. Enligt innebär detta att skogsägaren får avdrag två gånger i inkomstslaget näringsverksamhet, dels avdrag för ett belopp motsvarande försäkringsersättningen när skogsägaren gör en avsättning till ersättningsfond, dels när han gör skogsavdrag på den nyanskaffade skogen.94 6.3 Reglerna för inkomstbeskattning och återföring av skogsavdrag LRF har återkommande tagit upp och ifrågasatt den del av skogsbeskattningen som avser återföringsreglerna för skogsavdrag.95 På förbundets hemsida redovisas uppfattningen att den nuvarande ordningen att avyttring av näringsfastigheter beskattas i inkomstslaget kapital är korrekt. Med detta som utgångspunkt ifrågasätter förbundet dagens återföring av skogsavdrag och substansminskningsavdrag. LRF anger att återföringen leder till beskattning av kapitaluttag och att detta strider mot grundläggande beskattningsprinciper. Detta resonemang har även förts fram i flera andra sammanhang, bl.a. i samband med remisshanteringen av betänkande.96 De frågor som LRF pekar på har även analyserats i en doktorsavhandling i finansrätt . Förutom frågan om återföring av vissa avdrag vid avyttring av fastigheter behandlas indelningen av fastigheter i privatbostadsfastighet eller näringsfastighet samt indelningen i aktiv och passiv näringsverksamhet i avhandlingen. En utgångspunkt för avhandlingen är förändringen i den allmänna inkomstbeskattningen som skedde i samband med skattereform då bl.a. skilda skatteskalor för arbetsinkomster och kapitalinkomster infördes. Forskaren pekar i avhandlingen på att allokering av inkomst till respektive inkomstkategori har stor betydelse då inkomster som genereras av arbete beskattas progressivt medan avkastning av kapital be- 92Avdrag för avsättning till ersättningsfond får göras av den som har inkomst av näringsverksamhet och som erhållit ersättning för t.ex. inventarier eller byggnader med anledning av brand eller annan olyckshändelse. Även vid expropriation eller liknande kan avsättning till ersättningsfond göras. 9331 kap. 18 § IL. 94Skatteverket, e-brev . 95Se avsnitt 4.5 om återföring av värdeminskningsavdrag. Jfr dock , Skattenytt 2004 s. 649 f. 2007/08:RFR13 BILAGA 1 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG Forskaren konstaterar att de flesta företag i bedrivs som enskild näringsverksamhet och relativt ofta baseras på fastigheter. Trots deras betydelse i näringslivet är kunskapen om beskattningsreglerna för dessa minsta företag enligt forskaren relativt låg. När det gäller återföringar är en slutsats som forskaren drar kring detta att systemet med återföringar av skogsavdrag strider mot principerna bakom skogsbeskattningen till den del det leder till att delar av den vid köpet befintliga skogen beskattas progressivt. Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet (NSFR) behandlade vid sitt seminarium i frågor om beskattning av osäkra och instabila inkomster. I en av de rapporter som avhandlades kring detta pekas på att reglerna för skogsbeskattning utgör en särpräglad del av den svenska beskattningsrätten samt att det finns flera skäl till att skogsbeskattningen har speciella karakteristika. Beskattningen baseras i vissa fall på civilrättsliga transaktioner som enligt rapporten inte har någon direkt motsvarighet inom andra rättsområden. Skogsprodukternas karaktär av avkastning från fast egendom medför enligt rapporten svårigheter att fastställa om det är frågan om inkomster från löpande näringsverksamhet eller om det utgör ett kapitaluttag. Enligt rapporten kan det vid mindre skogsbestånd ifrågasättas om verksamheten tillhör inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital, vilket avgör om den ska beskattas progressivt eller proportionellt för fysiska personer. Av praktiska skäl utförs avverkning endast vissa år och inkomsterna dessa år kan bli mycket höga som kan vara obefintliga. Enligt rapporten är detta särskilt problematiskt i verksamheter som bedrivs av fysiska personer, vilka belastas av den progressiva beskattningen.98 Återföringen medför att skogsavdraget endast får en temporär effekt. I slutänden kommer den inkomst som motsvaras av avdraget ändå att beskattas som näringsverksamhet. Även tar upp frågan om återföring och pekar på att när skogsfastigheten avyttras ska gjorda skogsavdrag återföras till beskattning i inkomstslaget näringsverksamhet. Detta kan enligt innebära avsevärda skattekostnader för många skogsägare. Marginaleffekten i inkomstslaget näringsverksamhet kan uppgå till . Enligt innebär detta förmodligen att förutsättningarna för strukturrationaliseringar i skogsbruket försämras då skogsägare som vill sälja sin fastighet tvekar med tanke på de avsevärda skattekostnader som kan bli en följd av avyttringen. pekar på att genom att låta skogsavdragen reducera anskaffningsvärdet i kapitalvinstutredningen skulle återföringen av skogsavdragen ske i inkomstslaget kapital. Detta innebär en lindrigare beskattning i samband med avyttringen och bidrar enligt därmed till strukturrationaliseringen i skogsbruket. Det skulle enligt även ge en överensstämmelse med beräkningen av fastighetens värde i fördelningsunderlaget där skogsavdragen reducerar fastighetsvärdet. 97Rydin, 2003. 98Nordisk skattevitenskaplig forskningsråd (NSFR), 2005. 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG 2007/08:RFR13 har i en promemoria om skogsbeskattning angett att vid avyttring av en näringsfastighet ska enligt nuvarande ordning gjorda skogsavdrag inte minska den anskaffningsutgift som ligger till grund för kapitalvinstberäkningen, utan i stället återföras i inkomstslaget näringsverksamhet (26 kap. 2 § 2 IL). Enligt promemorian bör någon ändring i detta avseende inte ske. Anledningen till detta är att det inte har bedömts acceptabelt att ett avdrag utförs mot en högre skattesats för att sedan återläggas i ett inkomstslag med lägre skattesats, något som även lyftes fram i proposition 1989/90:110.99 6.4 Skogsavdragets påverkan på avverkningar samt priser på virke och skogsfastigheter I en licentiatavhandling som analyserar olika skattereglers effekter på det svenska skogsbruket görs bedömningen med avseende på skogsavdragets effekter att det lockar till stora avverkningar i samband med fastighetsförvärv eftersom avdragsmöjligheterna är nominellt bundna och det gäller att så snabbt som möjligt utnyttja fördelarna. Forskaren menar att skogsvårdslagen utstrålar den motsatta andan, att avverkningarna ska hållas någorlunda jämna. Att ha skatteregler som uppmuntrar till ojämn avverkning är enligt forskaren motsägelsefullt.100 Skogsindustrierna pekar på att skogsavdragen från skogsindustrins sida fyller en mycket viktig funktion då de enligt Skogsindustrierna medverkar till en aktivare virkesmarknad. pekar på att förekomsten av skogsavdraget innebär goda möjligheter att amortera lånen med hjälp av finansieringsavverkningar i anslutning till förvärvet. Detta innebär enligt att priserna på skogsfastigheter förmodligen pressas uppåt i och med att fler intressenter kan vara med i budgivningen. Att kunna använda delar av det nyförvärvade virkesförrådet som en del i finansieringslösningen innebär bättre amorteringsmöjligheter, fler potentiella köpare och därmed en viss prispress uppåt på fastighetsmarknaden. Enligt innebär bättre möjligheter att frigöra skogskapital en bättre skötsel av landets skogsfastigheter. Det frigjorda kapitalet kan förutom till skogsvård användas för investeringar i markanläggningar, skogsbilvägar och ekonomibyggnader. Detta innebär välskötta och effektivt förvaltade skogsfastigheter och har en positiv effekt på avverkningsviljan i skogsbruket. Skogsavdraget är en viktig beståndsdel i ett regelverk som stimulerar en rationell användning av skogskapitalet. Enligt sker de flesta förvärv av skogsfastigheter med såväl eget som lånat kapital. En alltför stor andel lånat kapital innebär i många fall likviditetsproblem för köparen. Driftskostnaderna för fastigheten i kombina- 99Finansdepartementet, Fi2002/1154. 100Håkansson, 2002. 2007/08:RFR13 BILAGA 1 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG tion med räntekostnaderna för det lånade kapitalet kan innebära ett negativt kassaflöde. Många nyblivna eller nytillträdda skogsägare har minskning av skuldbördan som utgångspunkt för sin avverkningsstrategi. En förutsättning för att detta ska fungera är att det finns möjligheter att amortera lånen utan alltför stora skattekostnader. Genom systemet med skogsavdrag kan en viss del av avverkningsinkomsten undantas från skatt, vilket innebär goda amorteringsmöjligheter. Förekomsten av skogsavdraget har enligt alltså en positiv effekt på avverkningsviljan i privatskogsbruket; skogsavdraget bidrar till att stimulera virkesutbudet och bidrar därmed också till att underlätta skogsindustrins virkesförsörjning. I och med att utbudet ökar kommer detta enligt att bidra till lägre virkespriser, vilket är positivt för skogsindustrins lönsamhet. Utan möjligheter till skogsavdrag hade förutsättningarna för amorteringar enligt försämrats betydligt. Att minska skuldsättningen med fullbeskattat kapital kan innebära skattekostnader på uppåt . Insikten om detta innebär enligt ett minskat intresse för amorteringsavverkningar, vilket i sin tur medför ett minskat utbud av virkesråvara. Konsekvenserna av detta blir enligt att den kapitalstarke köparen skulle få det ännu lättare att förvärva skogsfastigheter jämfört med den köpare som till stor del måste lånefinansiera sitt förvärv. Utan möjligheter till skogsavdrag blir förutsättningarna för amorteringar små för den högbelånade skogsägaren. I och med att villkoren för den ekonomiska planeringen försämras kommer avverkningsstrategin att inriktas mot att skapa ett fungerande kassaflöde utan alltför stora överskott i verksamheten. Detta får en negativ effekt för virkesförsörjningen. Enligt leder detta in på rättvisefrågorna i skogsbeskattningen. Förekomsten av skogsavdraget innebär att det är lättare för intressenter med en liten andel eget kapital att köpa skogsfastigheter. Förmågan att bedriva ett effektivt och rationellt skogsbruk är inte knutet till andelen eget kapital i finansieringslösningen. Försämrade skatteregler innebär förmodligen att antalet potentiella köpare till en fastighet minskar och därmed även skaran av kompetenta skogsbrukare. 6.5 Synpunkter på reformering av regelverket för skogsavdrag I samband med uppföljningen har LRF Skogsägarna uttalat att skogsavdraget har stor betydelse för en väl fungerande fastighets- och virkesmarknad. Av- draget bidrar till att överlåtelser kommer till stånd på ett ändamålsenligt sätt. En viktig aspekt är att skogsavdraget underlättar snabbare överlåtelser, vilket är viktigt för att hålla hög och jämn kvalitetsnivå i skogsbruket. Enligt LRF Skogsägarna får en större grupp potentiella köpare likviditetsmässiga förutsättningar att förvärva skogsfastigheter tack vare skogsavdraget. 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG 2007/08:RFR13 kan detta öka möjligheterna för rågrannar101 och lokalt boende att vara med på denna hårda konkurrensmarknad. Skogsavdraget bidrar enligt LRF således till bättre förutsättningar för ett aktivt företagande och satsningar inom skogsvården och andra investeringar i skogsbruket. LRF Skogsägarna anser att skogsavdraget även framgent har en viktig roll för effektiva fastighetsöverlåtelser, vilket enligt förbundet är grundläggande för ett aktivt företagande inom familjeskogsbruket. finns en eftersläpning och ett ackumulerat behov av att nya ägare träder till. Förbundet föreslår en modifiering av skogsavdraget så att villkoren för rationaliseringsförvärv gäller vid alla förvärv. kommer därvid samma skattemässiga effekt från skogsavdraget att uppnås med halva avverkningsuttaget. Detta skapar incitament för en jämnare fördelning av virkesuttagen fördelat på mindre trakter. Detta är också gynnsamt för kvaliteten i skogsvårdsarbetet. Minskat tryck att göra stora engångsuttag i samband med överlåtelser är generellt positivt för ett aktivt, hållbart och marknadsdrivet familjejordbruk. Statsfinansiellt neutraliseras det höjda avdragsutrymmet av den återläggning av skogsavdragen som alltid sker.102 Skogsindustrierna, som representerar de större skogsägarna, pekar på att eftersom jordförvärvslagen (JFL) ser ut som den gör sker inga stora köp av skogsfastigheter men att skogsavdraget för juridiska personer bör vara samma som för fysiska personer i de fall köp sker. Skogsbeskattning och skogsavdrag har varit föremål för viss forskning . Att dagens skatteregler sällan förhindrar ett rationellt skogsbruk och att möjligheterna till inkomstutjämning är väl tilltagna är den bedömning som görs i en licentiatavhandling om olika skattereglers effekter på det svenska skogsbruket. När det gäller skogsavdragets effekter konstateras vidare att det lockar till stora avverkningar i samband med fastighetsförvärv eftersom avdragsmöjligheterna är nominellt bundna och det gäller att så snabbt som möjligt utnyttja fördelarna. I en doktorsavhandling om inkomst av näringsfastighet i enskild näringsverksamhet där bl.a. värdeminskningsavdrag och reglerna för återföring av skogsavdrag analyseras görs bedömningen att systemet med återföringar av skogsavdrag strider mot principerna bakom skogsbeskattningen till den del det leder till att delar av den vid köpet befintliga skogen beskattas progressivt. När det gäller olika aktörers syn på skogsavdraget och om det är ändamålsenligt visar uppföljningen på att det allmänt sett bland de intresse- och näringslivsorganisationer m.fl. som tillfrågats verkar finns en positiv inställning till den nuvarande principiella utformningen av skogsavdraget. Systemet uppges fungera väl i praktiken och vara relativt enkelt att hantera. 101Med rågrannar avses grannar vars tomter gränsar direkt till den egna tomten. 102Brev från LRF Skogsägarna, . 2007/08:RFR13 BILAGA 1 7B6 FORSKNING OM OCH OLIKA AKTÖRERS SYN PÅ SKOGSAVDRAG dock noteras att det från flera håll riktas kritik mot systemet med återföring av gjorda skogsavdrag i inkomstslaget näringsverksamhet. När det gäller skogsavdragets effekter framförs att skogsavdraget har stor betydelse för en väl fungerande fastighets- och virkesmarknad. Det framhålls även att skogsavdraget fyller en viktig funktion då det medverkar till en aktivare virkesmarknad men att det även medverkar till att priserna på skogsfastigheter förmodligen ökar. Vidare framförs att skogsavdraget är en viktig beståndsdel i ett regelverk som stimulerar en rationell användning av skogskapitalet. När det gäller satsningar inom skogsvården och andra investeringar i skogsbruket framhålls att skogsavdraget bidrar till bättre förutsättningar för detta men också för ett aktivt företagande. Flera av de tillfrågade organisationerna efterlyser modifieringar av det nuvarande regelverket där allmänna utvidgningar skulle göras i riktning mot vad som gäller vid rationaliseringsförvärv. 7 Skogsavdraget ur ett statligt budgetperspektiv I detta avsnitt beskrivs skogsavdraget ur ett statligt budgetperspektiv. Först görs en beskrivning ur budgethänseende av skogsavdraget som skatteutgift samt regeringens redovisning av resultat för denna. Därefter analyseras skogsavdragets offentligfinansiella effekt. I avsnittet görs slutligen en genomgång av statsstödsreglerna inom EU. 7.1.1 Allmänt om skatteutgifter Skogsavdraget betecknas i statsbudgeten som en skatteutgift. Staten kan genom olika typer av direkta bidrag eller genom förmåner i form av särregler och undantag i skattesystemet ge stöd till företag och hushåll. Direkta bidrag belastar statsbudgetens utgiftssida. I de fall som staten ger stöd via särregler och undantag i skattesystemet benämns dessa som skatteutgifter.103 Skillnaden mellan stöd i form av bidrag respektive skatteutgifter är att mottagarna av skatteutgifter betalar mindre i skatt i stället för att få en kontant ersättning av staten. Stöd i form av skatteutgifter syns inte i redovisningen av statsbudgeten då skatteutgifter utgör stöd på statsbudgetens inkomstsida. Statsbudgetens inkomstsida är en prognos över hur stora inkomster som under budgetåret kommer att flyta in till följd av gällande skatteregler. Då skatteutgifter innebär lägre skatteintäkter påverkar de statsbudgetens saldo på samma sätt som stöd på statsbudgetens utgiftssida. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden. Skogsavdrag samt skogs- och skogsskadekonto är exempel på sådana skatteutgifter som kan hänföras till ett specifikt politikområde, närmare bestämt politikområdet Skogspolitik. Skatteutgifter kan också helt eller till viss del vara närmast skattetekniskt motiverade, t.ex. av administrativa skäl såsom enkelhet, legitimitet, rimlighet och att undvika oacceptabla konsekvenser för den enskilde.104 7.1.2 Redovisning av skogsavdrag i statsbudgeten De särregler som finns inom skogsbeskattningen har tillkommit för att ge skattelättnader och stimulera skogsägare. Dessa skatteutgifter torde därför 103Tidigare benämnt skatteavvikelser. 2003/04:100 och prop. 2005/06:100. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV vara exempel på sådana skatteutgifter som kan jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. Enligt uppgick omfattningen av gjorda skogsavdrag till totalt . Uppgifter om återföringar av gjorda skogsavdrag har inte kunnat redovisas av . Regeringen har pekat på vikten av att skatteutgifter tas med i de resultatredovisningar som lämnas för statsbudgetens olika politikområden. vårproposition anges följande. Många av skatteutgifterna mer eller mindre uttalat har införts som medel inom specifika politikområden [] i syfte att stärka dessa områden. Ur ett budgetperspektiv bör de därför behandlas i likhet med utgifterna och inkluderas i de resultatredovisningar som regelbundet lämnas avseende olika politikområden. En sådan redovisning är en förutsättning för en mer rättvisande jämförelse av stöd som lämnas över statsbudgeten inom olika områden på såväl utgiftssom inkomstsidan. [] En fördjupad redovisning och uppföljning av skatteutgifterna, i syfte att bl.a. ytterligare förbättra underlaget för prioriteringar mellan olika områden i budgetarbetet, bör i första hand ta sikte på de skatteutgifter som är att jämställa med stöd på budgetens utgiftssida, dvs. de som utgör medel inom ett specifikt politikområde. ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen redovisas följande skatteutgifter för skogsbruket. SKATTEUTGIFTER INOM SKOGSOMRÅDET FÖR PERIODEN 20062008 (PROGNOS), MILJONER KRONOR Anläggning av ny skog m.m. Källa: Prop. 2006/07:100 och 2007/08:1. Som framgår av tabell 15 redovisas inga utgifter för avverkningsrätt till skog och skogsavdrag i budgetpropositionerna. Som förklaring anges att skatteutgiften inte har kunnat beräknas.106 Enligt uppgift från beror svårigheten att beräkna omfattningen av skatteutgiften för skogsavdraget på flera osäkerheter. beskriver svårigheterna med utgångspunkt i följande resonemang. 2004/05:100. 106Finansdepartementet, e-brev . 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV 2007/08:RFR13 Om en skogsägare säljer sin skog kan intäkten delas upp i ett kapitaluttag och en kapitalvinst. Kapitaluttaget ges av den sålda skogens anskaffningsvärde, och det ska inte beskattas. Kapitalvinsten motsvarar värdetillväxten i den sålda skogen och den ska beskattas. Som en schablon anses hälften av den avdragsgrundande skogsintäkten vara ett kapitaluttag. har ingen uppfattning om den verkliga andelen kapitaluttag och kapitalvinst i skogsintäkterna och det kan t.o.m. vara så att schablonen är för restriktiv. har därför valt att inte redovisa någon skatteutgift för denna post men pekar på att departementets beräkningar dock är under ständig utveckling. I en rapport från anges att det är många av skatteutgifterna som inte är beräknade. Inom inkomstbeskattningen är mindre än redovisade skatteutgifter beräknade. När det gäller beräkningen av skatteutgifter mer allmänt anger att regeringen skiljer mellan definitiva skattelättnader och skatteutgifter som innebär att skatten skjuts upp, något som är att jämställa med en räntefri skattekredit. I rapporten anges även att i stort sett finns räntefria skattekrediter enbart inom inkomstbeskattningen och exemplifierar med olika inkomstutjämnande avdrag i företagsbeskattningen och realisationsvinster i inkomstslaget kapital. I rapporten konstateras att dessa skatteutgifter nuvärdesberäknas men att regeringen inte redovisar några uppgifter om de antaganden i form av diskonteringsräntor m.m. som ligger till grund för nuvärdesberäkningen. Enligt innebär den beräkningsmetod som ligger till grund för beräkning av skatteutgifter i form av räntefria skattekrediter att flera av dessa skatteutgifter inte kan beräknas.107 Regeringen redovisar förutom skogsavdraget även följande skatteutgifter avseende skogsbeskattningen. Avverkningsrätt till skog: Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet. Enligt regeringens redovisning bör räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Som angetts ovan redovisas inga utgifter i budgetpropositionen på grund av att utgifterna är svåra att beräkna. Anläggning av ny skog m.m.: Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras. Utgifter för inköp av och plantering av träd och buskar för frukt och bärodling får dras av . Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. beräknade regeringen bruttoutgifterna till . 107 , RiR 2007:3. 2007/08:RFR13 8B7 SKOGSAVDRAGET UR ETT STATLIGT BUDGETPERSPEKTIV Skogs- och skogsskadekonto: Det finns möjlighet att få göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto eller skogsskadekonto från intäkter som är hänförliga till skogsbruk. Insättningen begränsas till på skogskonto och på skogsskadekonto. Skatteutgiften avser räntan på skattekrediten. Enligt regeringens redovisning bör räntan på krediten utgöra underlag för inkomstskatt och särskild löneskatt. Med anledning av den svåra storm som inträffade i och medförde omfattande skador för skogsnäringen har även fattat beslut som innebär att vissa temporära skatteutgifter uppkommer. Dessa är tillfällig koldioxidskattebefrielse för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom skogsbruksnäringen, tillfällig energiskattebefrielse för dieselbränsle till ar- betsmaskiner inom skogsbruksnäringen samt skattereduktion för stormskadad skog.108 Uppföljningen visar att det inte redovisas någon resultatbedömning för skogsavdraget.