eunbil · GW0N8C659 · 2008-11-10 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. "Hälsokontroll" av den gemensamma jordbrukspolitiken - Förslag till rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare - Förslag till rådets förordning om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr .../2008 - Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) - Förslag till rådets beslut om ändring av beslut /144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 20072013) - Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 9656/08 146 AGRIORG 48 AGRISTR 11 AGRIFIN 31 Förslaget till ny förordning som ersätter förordning (EG) nr 1782/2003: Artiklarna 36, 37 och 299.2 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 och förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1698/2005: Artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Förslaget till ändring av beslut /144/EG : Rådets förordning (EG) nr 1698/2005, särskilt artiklarna 9 och 10. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrund Kommissionen offentliggjorde förslag till rättsakter inom ramen för översynen av reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, även kallad hälsokontrollen. De regelverk som berörs omfattar förordningarna om direktstöd, den samlade marknadsordningen och landsbygdsutveckling. Efter de inledande riktlinjedebatter som hölls vid rådets möten har förhandlingarna inriktats mot att skapa underlag för en kompromiss. Ordförandeskapet har i det syftet sammankallt ett antal möten för förhandling på högsta nivå under ministernivå. Vid jordbruks- och fiskerådet ombads jordbrukministrarna, i trilateraler med ordförandeskapet och kommissionen, ta ställning till ett antal utestående frågor på områdena för direktstöd, utfasning av mjölkkvoter samt mjölk- och spannmålsintervention. Det franska ordförandeskapet har som målsättning att nå en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet , för att rådet ska kunna anta förslaget formellt . Förslag till svensk ståndpunkt Övergripande svenska prioriteringar inför hälsokontrollen omfattar full frikoppling av alla direktstöd, förenkling av gårdsstödsystemet, avveckling av alla kvarvarande prisstöd och produktionsbegränsningar, ett ökat relativ fokus på landsbygdsutveckling samt en minskning av de totala utgifterna för jordbrukspolitiken. Riskhanteringsåtgärder bör hållas utanför den gemensamma jordbrukspolitiken. Den allmänna och långsiktiga målsättningen är en avreglerad och marknadsorienterad jordbrukssektor samt kraftiga minskningar av utgifterna för jordbrukspolitiken, inklusive en utfasning av nuvarande direktstöd. verkar för att hälsokontrollen ska jämna vägen för ytterligare jordbruksreformer och sänkta utgifter i samband med den bredare budgetöversynen samt att det inte ska fattas några beslut som kan lägga hinder i vägen för en sådan utveckling. Kommissionens förslag innebär i sin helhet att den gemensamma jordbrukspolitiken utvecklas i en riktning som ligger i linje med övergripande svenska prioriteringar. har därför en i grunden positiv inställning till förslaget. Det är viktigt att kan delta aktivt i förhandlingarna och ta ställning till de olika kompromissalternativ som fortlöpande kommer att presenteras. övergripande prioriteringar är vägledande vid utvärderingen av dessa kompromisser. Vid trilateralen i rådet underströk återigen vikten av förenkling, marknadsanpassning och konkurrensneutralitet och förklarade att dessa prioriteringar låg till grund för samtliga svar på de frågor som ställdes av rådets ordförandeskap i samband med denna trilateral. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden samt , februari, mars, maj, juni, juli, . Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden") i syfte att upprätta ett program för frukt i skolan Dokumentbeteckning 11380/08 AGRIORG 66 AGRIFIN 48 Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen publicerade ett förslag till att införa ett skolfruktsprogram för gratisutdelning av vissa produkter från sektorerna frukt och grönsaker, bearbetade produkter samt bananer till skolelever i åldrarna . Målsättningen med programmet är att öka konsumtionen av frukt och grönsaker och på så sätt främja goda matvanor hos barn. Det finns även ett avsättningsfrämjande motiv bakom förslaget. Gemenskapsstödet är satt till /läsår och får inte överstiga , respektive för konvergensregionerna. Ordförandeskapet har aviserat att de kommer att fokusera på budgetfrågan vid jordbruks- och fiskerådet . Det finns ett starkt stöd för skolfruktsprogrammet i rådet och många medlemsstater vill dessutom öka budgeten markant, med motiveringen att /läsår endast räcker till ca 30 portioner per barn och år. utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling vill se en ökning av budgeten från till för att uppnå önskade resultat om en bättre kosthållning hos barn. Förslag till svensk ståndpunkt är starkt kritisk till förslaget om ett skolfruktsprogram på gemenskapsnivå. Under förhandlingarna har många medlemsstater, med stöd av , verkat för en större budget än kommissionens förslag. kommer att fortsätta verka för att budgeten ska vara så låg som möjligt och kan i slutändan inte acceptera mer än en marginell ökning av den föreslagna budgeten om . Frågan har varit föremål för samråd med , och inför jordbruks- och fiskeråden , och . Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON89788 (MON-89788-1) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 - Antagande Dokumentbeteckning 14683/08 AGRILEG 184 ENV 720 Rättslig grund Artikel 35.2 i och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder och artikel 5 i rådets beslut /468/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande förfarande). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. har ansökt om tillstånd för att släppa ut en den genetiskt modifierade sojan MON89788 på marknaden. Ansökan gäller användning av sojan i livsmedel och foder och för tekniskt bruk. Sojan är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet glyfosat. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) har yttrat sig om den genetiskt modifierade sojan MON89788 och bedömer att den är lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. och delar EFSA:s bedömning. Kommissionen har lagt fram förslaget för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). Vid omröstningen kunde kommittén inte avge ett yttrande med kvalificerad majoritet varken för eller emot kommissionens förslag. Förslaget underställs därför Jordbruks- och fiskerådet för beslut. Förslag till svensk ståndpunkt bör rösta för ett godkännande av produkter framställda av den genetiskt modifierade sojan MON89788, eftersom den bedömts som lika säker för människa, djur och miljö som sin konventionella motsvarighet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Bilateralt fiskeavtal med - Diskussion Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EG med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som fastställs vid jordbruks- och fiskerådet . äger förhandlingarna med rum , i Bergen 4-7 november samt i den 24/. Dagordningspunkten avser en avstämning inför den sista förhandlingsrundan för att diskutera eventuella utestående frågor, exempelvis avseende lämpliga fångstmängder och andra bevarandeåtgärder; förhandlingsupplägg för att balansera avtalet osv. Då avtalet med bland annat rör fisket på viktiga gemensamma bestånd i med omgivande vatten är det väsentligt att det kan slutföras innan beslutet i rådet om 2008 års TAC:er och kvoter. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är viktigt att komma överens med om en gemensam hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret. Vidare är övergripande målsättning att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning, baserat på välgrundade vetenskapliga råd och gradvist införande av ekosystemansatsen. () rådgivning ska således vara vägledande för förvaltningsbesluten. Långsiktiga förvaltnings- och återuppbyggnadsplaner bör noga följas, alternativt upprättas, i enlighet med försiktighetsprincipen. Bedömningar av kommissionen och i förekommande fall de regionala rådgivande nämnderna ska noga beaktas. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 338/2008 om anpassning av de torskkvoter som ska tilldelas i (delsektionerna 25-32, gemenskapens vatten) - Information från kommissionen Rättslig grund Artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 338/2008 jämförd med artikel 23.2 i förordning 2847/93. I artikel 3.2 anges att kommissionen ska utvärdera och rapportera till rådet om genomförandet av de nationella handlingsplaner som avses i punkt 1. Om åtgärderna inte genomförs enligt planerna får rådet i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 23.2 i förordning (EEG) nr 2847/93, ändra avdragsmetod. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund I enlighet med den rådsförordning (338/2008) som antogs ska återbetala sitt överfiske på torsk i det östra beståndet (ICES delområden 25 32) 2011. Innevarande år reduceras kvoten (i förhållande till överfisket 2007) följt av en årlig minskning av motsvarande , de återstående tre åren (2009 2011). Enligt kommissionen har förbättrat kontrollen avsevärt och skrotningen av flottan fortsätter. Därför har man ansett att återbetalningen av överfiskad östersjötorsk kan fortsätta enligt plan. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer att återbetalning av överfisket fortsätter enligt plan. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om kodifiering och modernisering av kontrollsystemet för den gemensamma fiskepolitiken - Diskussion Bakgrund Den Europiska revisionsrätten har i en särskild rapport (nr 7/2007) om kontroll-, inspektions-, och sanktionssystem när det gäller bestämmelser för bevarande av gemenskapens fiskresurser samt kommissionens svar, granskat fiskerikontrollen. Man har bland annat konstaterat att fångst-uppgifterna är bristfälliga, att inspektionsystemen inte garanterar att överträdelser upptäcks och att sanktionsåtgärderna är otillräckliga. Kommissionen har aviserat att ett förslag till en reformerad fiskerikontroll ska presenteras . Förslaget kommer sannolikt att innebära anpassningar såväl i nationella regelverk som i verksamheten då den träder i kraft. Harmoniseringar ibland annat kontrollstandard samt förtydligande av kommissionens och den gemensamma kontrollmyndigheten(, CFCA) roll, kan bli aktuella förslag. Reformen förväntas också öka samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att rationalisera regelverket också öka förståelsen för det och därmed komma närmare en kultur av efterlevnad. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att komma överens om en effektiv fiskerikontroll. Frågan har varit uppe för information i inför en informell diskussion vid ministerrådet . Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 423/2004 när det gäller återhämtning av torskbestånd och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 - politisk överenskommelse Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget och rådets förordning (EG) nr 423/2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd, särskilt artikel 6.4. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Kommissionen presenterade sitt förslag till ändring av nuvarande återhämtningsplan för torsk . Anledningen till översynen är att STECF (kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté) utvärderat nu gällande återhämtningsplan och konstaterat att den inte lett till en önskvärd återhämtning av torskbestånden inom angivna tidsramar (se huvuddragen i faktapromemoria 2007/08:FPM106). Två åsiktsutbyten har ägt rum vid jordbruks- och fiskeråden samt . har förslaget ytterligare granskats i rådsarbetsgruppen för intern och extern fiskeripolitik i syfte att förbereda för en politisk överenskommelse i rådet. Inom gemenskapen råder det enighet om målet med återhämtningsplanen, d.v.s. en fiskeridödlighetsnivå på 0,4 enligt överenskommelse med . De utestående frågorna rör nivåerna för fiskedödlighetsminskningar, referensperioder för att beräkna fiskeansträngning, samt att Keltiska havets torskbestånd inkluderas i förslaget. Frågan har komplicerats av krav från om att torskåterhämtningsplanen ska överenskommas mellan de båda parterna som delar beståndet, åtminstone vad gäller de TAC-sättande mekanismerna för . har presenterat ett alternativt förslag till torskåterhämtningsplan och hotat med att avbryta årets förhandlingar om EU fattar ett unilateralt beslut om planen. EU:s och planer har utvärderats av ICES, som bedömer att båda planerna skulle resultera i återhämtning av beståndet, men att plan kan vara något effektivare vad gäller återhämtningstakt och långsiktig avkastning. Förslag till svensk ståndpunkt är i huvudsak positiv till kommissionens förslag till att förbättra nuvarande återhämtningsplan. anser dock att förvaltningsplanen för torsk i och ska fastställas i överenskommelse med och att ett antal av elementen i förslag till förvaltningsplan bör integreras i en gemensam överenskommelse för att stärka återhämtningstakten och en långsiktig avkastning. Nuvarande förslag tar inte hänsyn till några av de förslag framfört. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden samt . Frågan har även varit föremål för särskild överläggning i Miljö- och jordbruksutskottet . Strategi för en hållbar utveckling av vattenbruket i - Diskussion (på grundval av ett icke-officiellt dokument från kommissionen i väntan på presentationen av meddelandet) Bakgrund Kommissionen uppmärksammade betydelsen av vattenbruk i samband med den tidigare reformen av den gemensamma fiskeripolitiken och nödvändigheten av att utveckla en strategi för en hållbar utveckling inom denna sektor. Kommissionen presenterade ett meddelande till rådet och om en strategi för en hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket. Strategin gav en vision om utvecklingen av en stabil vattenbruksnäring med arbetstillfällen och med möjligheter att hantera de viktigaste problemen. Både och rådet stöder denna tidigare föreslagna strategin. En revision av strategin anses behövlig för att främja utvecklingen av vattenbruket ytterligare. Kommissionen avslutade en konsultationsprocess . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att strategin för vattenbruk utvecklas. Frågan har varit uppe för information i inför en informell lunchdiskussion vid ministerrådet . Muntligt rapport av kommissionen om framstegen i "förenklingsprocessen" - Diskussion Bakgrund Kommissionen presenterade 2002 en generell handlingsplan för förenkling och förbättring av Europeiska gemenskapens lagstiftning. Syftet är att utforma lagstiftningen så att den är mer effektiv och transparent såväl för medlemsstaterna som för allmänheten. Genom detta ska konkurrens, tillväxt och hållbar utveckling främjas och bidra till målen enligt Lissabonstrategin. Avseende den gemensamma fiskeripolitiken antogs vid jordbruks- och fiskerådet rådsslutsatser om förenklingsarbetet av den gemensamma fiskeripolitiken. Kommissionen uppmanades då att presentera en handlingsplan för detta arbete. En handlingsplan presenterades vid jordbruks- och fiskerådet och innehåller de åtgärder kommissionen planerar att genomföra under 2006-2008. Hur arbetet med handlingsplanen fortskrider ska avrapporteras under varje ordförandeskap. Kommissionen avser under denna dagordningspunkt att redogöra för nuläget i arbetet. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är positivt att kommissionen fortsätter förenklingsarbetet och kontinuerligt avrapporterar till rådet. Det är av stor vikt för att förenklingar sker som direkt minskar det enskilda företagets administration. har tidigare ställt sig positivt till kommissionens handlingsplan med utpekade åtgärder för hur förenklingsarbetet ska fortgå. Särskilt åtgärder för ökad framförhållning i lagstiftningsprocessen kan underlätta förenklingsarbetet. I detta ligger även en förankring av förslag hos berörda aktörer, främst via regionala rådgivande nämnder, vilket ska skapa en ökad förståelse och legitimitet för regelverket. Frågan var senast föremål för samråd med . Övriga frågor a) (ev.) Förhandlingarna i WTO-Doharundan - Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133 i EG-fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Förhandlingarna suspenderades helt p.g.a. bristen på framsteg. De kunde dock återupptas och har fyra konkreta utkast till avtalstext på jordbruksområdet presenterats, det senaste kom . Det långa mini-ministermötet i slutade ånyo i sammanbrott. Kompromissviljan tycktes stor hos WTO-medlemmarna, men stötestenen blev den så kallade särskilda skyddsmekanismen för (SSM) där och inte kunde komma överens. SSM ger rätt att höja sitt tullskydd när importen ökar kraftigt. Tack vare de jordbruksreformer som EU vidtagit hade EU en relativt komfortabel förhandlingssits under mötet. Trots misslyckandet fanns enighet om att man måste försöka rädda det som ligger på bordet. Diskussioner har pågått i med målsättningen att kunna fatta beslut om jordbruks- och industrivarutexterna . Förhandlingarna har dock inte avancerat och det är mycket osäkert om målsättningen kan nås. Valet i och valet i påverkar parternas möjlighet att komma överens. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . avser fortsatt framhålla vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . b) Analys av den nuvarande situationen för bekämpningsmedelspaketet - på begäran från den nederländska delegationen Rättslig grund Direktivet om bekämpningsmedel: Artikel 175.1 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Förordningen om växtskyddsmedel: Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund Kommissionen presenterade förslag till strategi samt tillhörande kompletterande direktiv för gemenskapsåtgärder för att nå en hållbar användning av bekämpningsmedel. presenterade kommissionen ett förslag till förordning för utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. En gemensam ståndpunkt om direktivet antogs vid jordbruks- och fiskerådet och om förordningen . Förslagen har överlämnats till vid dess andra möte och en andra läsningen med har påbörjats. Röstning har skett i miljöutskottet . I den fortsatta behandlingen är den uttalade ambitionen att detta sker i paket. avser troligen att vid rådet att ta upp frågan om den framtida tillgången till växtskyddsmedel framförallt som ett resultat av det nu diskuterade förslag om regelverk för utsläppande och därmed godkännande av växtskyddsmedel. Förslaget innehåller kriterier som kommer avgöra om en aktiv substans kan godkännas utifrån dess inneboende egenskaper. Det är sannolikt dessa kriterier önskar diskutera konsekvenserna av. Förslag till svensk ståndpunkt anser att rådets gemensamma ståndpunkt är balanserat. Det ger en klar förbättring när det gäller hälso- och miljörisker. Det är viktigt att man i detta läge understödjer utvecklingen av bl.a. alternativ till det traditionella växtskyddet. Frågan var senast föremål för samråd med . TAC är förkortning för Total Allowable Catch, d v s totalt tillåten fångstmängd. Rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter etc. benämns TAC- och kvotförordningen.