rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Uppföljningen visar att det bilaterala samarbete som existerar mellan myndigheterna är sporadiskt och ofta knutet till olika projekt. Gruppen menar att detta innebär att samarbetet inte blir långsiktigt. 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken. 2001/02:MJU3 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 2005/06:FöU9 Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:MJU3 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag m.m. 2005/06:MJU4 En nationell strategi för havsmiljön. 2006/07:MJU11 Havsmiljöpolitik. 2006/07:TU14 En framtida havspolitik för EU. 2007/08:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. 2007/08:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2008/09:MJU3 Miljöskyddet i ekonomiska zon. (2006): Vad händer med kusten? Erfarenheter från och regional planering samt EU-projekt i Sveriges kustområden. Dir. 2006:87 Kunskap för bevarande och hållbart nyttjande av havsmiljön. Dir. 2007:30 Översyn av svensk kemikalielagstiftning. Dir. 2007:40 Fördjupad prövning av verksamhet. Dir. 2007:67 Tilläggsdirektiv till M 2006:05. Dir. 2008:7: Tilläggsdirektiv till Utredningen om (M 2007:02). Ds 2007:46 Säkerhet i samverkan. Ds 2008:21 Stranden en värdefull miljö. Europeiska kommissionen (2005): Förslag till och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område, KOM(2005) 505 slutlig. Europeiska kommissionen (2006): Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Unionens framtida havspolitik: En europeisk vision för oceanerna och haven, KOM(2006) 275 slutlig. Europeiska kommissionen (2007): in Union. First stage in the implementation of the Water Framework Directive 2000/60/EC. COM(2007) 128 final. Commission Staff Working Do- cument. Europeiska kommissionen (2008a): Communication from the Commission to Parliament, the Council, Economic and and . Annual Policy Strategy for 2009. 2008/09:RFR3 REFERENSER Europeiska kommissionen (2008b): Rapport från kommissionen. Europeiska kommissionen (2008c): Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 423/2004 när det gäller återhämtning av torskbestånd och om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93. KOM(2008) 162 slutlig. Europeiska kommissionen (2008d): En europeisk strategi för havs- och sjöfartsforskning. KOM(2008) 534 slutlig. (2007): Effekterna för det småskaliga kustfisket av maximalt 1 procents bifångst av däggdjur. (2008a): Plan för anpassning av fiskeflottan torskfiske i . (2008b): Möjligheter till och konsekvenser av fiskefria områden. Delrapport till regeringen . (2008c): Försök med skarpsillsutfiskning. Delrapport till regeringen . (2008d): En utvecklad havsmiljöförvaltning. och (2005): Överenskommelse om samarbetet mellan och . Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Havsutsikt 1/2008 och 2/2008. Helcom (2007): Helcom Baltic Sea Action Plan. Helcom (2008): Helcom Report on Illegal Discharges Observed During Aerial Surveillance in 2006. Hamnar (2002, rev 2007): Avfallshantering i hamnar. IVL (2007): Kartläggning av svensk miljöövervakning och annan undersökningsverksamhet med bäring på havsmiljön. IVL (2008): Nationellt maritimt kristräningscentrum i . Förstudie för i län, och Sjöfartshögskolan. (2008): Pressmeddelande . (2006): Åtgärdsprogrammet mot växtnäringsförluster från jordbruket. (2007): Riktlinjer för gödsling och kalkning 2008. (2007b): miljömålsöversyn. (2007c): Miljöeffekter av jordbruksreform. Rapport från projekt miljöeffekter. (2008a): Växtskyddsmedel och miljöeffekter rapport från projektet miljöeffekter. REFERENSER 2008/09:RFR3 och (2007): Jordbruksstatistisk årsbok 2007 med data om livsmedel. (2007): Slutrapport . (2008): Utredning rörande kvicksilvertunnor i . Kemikalieinspektionen (2005): Kemikalier i textilier. Kemikalieinspektionen (2005): Hur riskerna med båtbottenfärger för fritidsbåtar kan minska. KemI PM 4/05. Kemikalieinspektionen (2007): Underlag till den andra fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Länsstyrelserna (2007): Handlingsplan för etablering av hänsynsområden i kust- och skärgårdsområden. Kustlänsstyrelsernas gemensamma redovisning av regeringsuppdrag 47 enligt regleringsbrev 2006. i (2006): Vad händer med våra stränder? Deras framtid i våra händer. i (2007): Fiskevårdsplan 20072010 för . i (2007): Plan för oljeskadeskydd. i (2008): Skrivelse . i (2006): Vrak i . Sammanfattning av kunskaperna kring miljöriskerna med läckande vrak i . i (2007): Analys av fem översiktsplaner. , , , och . i (2008): Hänsynsområden. Tillsammans skapar vi lugn och ro i kust- och skärgårdsnatur. (2007a): Pressmeddelande . (2007b): Pressmeddelande . (2007c): Rivstart för havsmiljösatsningen: 40-miljoners- program 2007. (2007d): Pressmeddelande . (2008a): Lagrådsremiss. (2008b): Pressmeddelande . (2008c): Pressmeddelande . (2008): Miljömålen nu är det bråttom! utvärdering av miljömål 2008. (2008): Biologisk mångfald. En analys av begreppet och dess användning i den svenska miljöpolitiken. Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2008:2. 2008/09:RFR3 REFERENSER Mundebo, I. (2008): Hur styrs staten? Resultat av resultatstyrningen. Studies in Politics. (2003): Hav Svenska policy. (2008a): T-tröjor med ett smutsigt förflutet. (2008b): och åländska Östersjöfondens seminarium om . (1996): Miljöövervakningens framtida inriktning och omfattning. (2004): Rikare mångfald och mindre kväve Utvärdering av våtmarker anlagda inom lokala investeringsprogram (LIP) och LBU-stöd. (2005): Förändringar under ytan. havsmiljö granskad på djupet. (2006a): Aktionsplan för havsmiljön. (2006b): Eutrophication of Swedish Seas. (2006c): Övergödningen av Sveriges kuster och hav ställningstaganden med anledning av en internationell expertutvärdering av kväve/fosfor-problematiken i våra omgivande hav. (2007a): Hav i balans samt levande kust och skärgård Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet. (2007b): Ett rikt växt- och djurliv Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet. (2007c): Ingen övergödning. Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet. (2007d): Årsredovisning 2006. (2007e): Strategi för information om miljötillståndet i havet. (2007f): Skydd av miljöer med höga naturvärden Vägledning. (): En effektiv förvaltning av havsmiljön och roll. (2007h): Myllrande våtmarker Underlagsrapport till fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet. (2008a): årsredovisning 2007. (2008b): Avloppsreningsverkens förmåga att ta hand om läkemedelsrester och andra farliga ämnen. (2008c): Rapport för från SamHav, Samordningsgruppen för Havsmiljöfrågor. (2008d): Nära 30 miljoner för att förebygga och ersätta viltskador. REFERENSER 2008/09:RFR3 (2008e): Möjliga åtgärder och effekter för att minska fosforläckage från syrefria bottnar. NV Dnr 806-390-06 F och 304- 5453-07 Nh. (2008f): åtaganden i Baltic Sea Action Plan. (): Pressmeddelande . (2008h): Ändamålsenlig ansvarsfördelning i vattenarbetet Redovisning av ett regeringsuppdrag. och (2006): Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Rapport från och . och (2008): Åtgärdsprogram för tumlare. , , SMF och GMF (2007): Havet 2007 Om miljötillståndet i svenska havsområden. (2007a): Promemoria . (2007b): Faktapromemoria 2007/08:FPM52. 1990/91:90 En god livsmiljö. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 2000/01:130 Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag. 2006/07:100 ekonomiska vårproposition. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering. 2007/08:154 Miljöskyddet i ekonomiska zon. 2008/09:1 Budgetpropositionen . Rapporter från 2007/08:RFR3 Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet. Regleringsbrev för avseende Na- turvårdsverket. (2005a): Miljömålsrapporteringen för mycket och för lite. (2005b): Miljögifter från avfallsförbränningen hur fungerar tillsynen? (2005c): När oljan når land har staten säkerställt en god beredskap för oljekatastrofer? (2006a): Regeringens styrning av . (2006b): Mer kemikalier och bristande kontroll tillsynen av tillverkare och importörer av kemiska produkter. 2008/09:RFR3 REFERENSER (2005): Genomförande av Östersjöstrategin i Redovisning av regeringsuppdrag. (2007a): Sjöfartens utveckling . (2007b): till den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen. (2008a): Fakta om båtlivet i . (2008b): Miljöprogram för fritidsbåtar 2008. (2008c): Sjöfartens utveckling . 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön. SOU 1997:34 Övervakning av miljön. SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? SOU 2003:72 Havet tid för en ny strategi. SOU 2006:112 Ett svenskt havsmiljöinstitut. SOU 2007:60 inför klimatförändringarna hot och möjligheter. SOU 2007:75 Att styra staten regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2007:80 Reach genomförande och sanktioner. SOU 2008:1 Barlastvattenkonventionen om anslutning. SOU 2008:48 En utvecklad havsmiljöförvaltning. SOU 2008:53 Styra rätt! Förslag om organisation. SOU 2008:55 rättsliga befogenheter. SOU 2008:62 Myndighet för miljön en granskning av . (2007): Vattendistriktens ekonomiska strukturer och miljöpåverkan 19952005. Statskontoret (2008): Vrak och ägarlösa båtar. (2008): Prislista 2008. , och (2008): och miljöfaktorer skapar en win-win situation för Östersjötorsken. (2007): Miljörapport för . Svenskt Vatten, pressmeddelande : Öppet brev till miljöminister och generaldirektör angående kväveåtalet. (2008): Ang. remiss Slutbetänkande En utvecklad havsmiljöförvaltning. Kommuner och Landsting (2007): Nationella miljömål en lokal utmaning. REFERENSER 2008/09:RFR3 (2004): Utvärdering av centrum för marin forskning. Världsnaturfonden (2008): 2008 Baltic Sea Scorecard. WWF Baltic Ecoregion 2008. WSP Akustik (2007): Bullerundersökningar i skärgården i . Yttrande 2006/07:MJU2y Tilläggsbudget . , telefonintervju , intervju samt e-brev 2008- 09-19 och . Forskare vid , professor och , intervju . Forum för miljöforskning, konferens 2008-02-062008-02-07. Konferensen anordnades av Formas, Mistra och . hamn, e-brev och . , e-brev och . och kommuner, intervju . Kemikalieinspektionen, intervju och e-brev . , region norr, intervju och e-brev . (), e-brev . i län (inkl. för Södra vattendistrikt), intervjuer och . i , intervju och telefonintervju . i (inkl. för vattendistrikt), intervjuer och samt e-brev . i (inkl. för vattendistrikt), intervjuer . , telefonintervju samt e-brev och . , intervjuer och samt e-brev , , , , , , och . kommun, intervju . i län, intervju . , intervju , e-brev och telefonintervju . 2008/09:RFR3 REFERENSER Sportfiskarna, e-brev . , studiebesök på . , intervju och e-brev . , e-brev och . Kommuner och Landsting (SKL), intervju . (), e-brev . Hamnar, e-brev och telefonintervju . kommun, intervju . kommun, intervju . Världsnaturfonden (WWF), intervju . Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet innebär att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. har även beslutat om följande sju nationella delmål som anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. -Skyddsvärda miljöer: ska av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. ska ytterligare fem, och därutöver ytterligare fjorton, områden vara skyddade som naturreservat och tillsammans utgöra ett representativt nätverk av naturtyper. Därutöver ska ett område med permanent fiskeförbud inrättas till 2006, för utvärdering till 2010 samt ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära områden och utsjöområden) inrättas till 2010 i vardera och för utvärdering till 2015. (Formuleringen för delmålet har ändrats .) -Kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap: ska en strategi finnas för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. -Hotade arter: ska åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åtgärder. -Bifångster: ska de årliga bifångsterna av däggdjur understiga av respektive bestånd. Bifångsterna av sjöfåglar och icke målarter ska inte ha mer än försumbara negativa effekter på populationerna eller ekosystemet. -Uttag återväxt: Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, ska inte vara större än att det möjliggör en storlek och sammansättning på fiskbestånden som ger förutsättningar för att ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion bibehålls. Bestånden ska ha återuppbyggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. (Formuleringen för delmålet har ändrats .) -Buller och andra störningar: Buller och andra störningar från båttrafik ska vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . BILAGA 1 MILJÖKVALITETSMÅL INOM HAVSMILJÖOMRÅDET -Utsläpp av olja och kemikalier: Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning ska utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . Miljökvalitetsmålet innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. har även beslutat om följande fyra nationella delmål som anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. -Utsläpp av fosfor: ska de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat med års nivå. De största minskningarna ska ske i de känsligaste områdena. -Utsläpp av kväve: ska de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. -Utsläpp av ammoniak: ska utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå. -Utsläpp av kväveoxider: ska utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Miljökvalitetsmålet innebär att miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. har även beslutat om nio nationella delmål som anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Bland de nationella delmålen för Giftfri miljö berör följande delmål utvecklingen inom havsmiljöområdet. -Delmål 3, Utfasning av farliga ämnen: I fråga om utfasning av farliga ämnen ska följande gälla. Nyproducerade varor ska så långt det är möjligt vara fria från: 1) nya organiska ämnen som är långlivade (persistenta) och bioackumulerande, nya ämnen som är cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande samt kvicksilver , dock , 2) övriga cancerframkallande, arvsmassepåverkande och fortplantningsstörande ämnen samt sådana ämnen som är hormonstörande eller kraftigt allergiframkallande, om varorna är avsedda att användas på ett sådant sätt att de kommer ut i kretsloppet, 3) övriga organiska ämnen som är långlivade och bioackumulerande samt kadmium och bly, . Dessa ämnen ska inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor, som innehåller ämnen med ovanstående egenskaper eller kvicksilver, kadmium samt bly, ska hanteras MILJÖKVALITETSMÅL INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 1 på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Spridning via luft och vatten till av ämnen som omfattas av delmålet ska minska fortlöpande. Delmålet omfattar ämnen som människan framställt eller utvunnit från naturen. Delmålet omfattar även ämnen som ger upphov till ämnen med ovanstående egenskaper, inklusive dem som bildas oavsiktligt. -Delmål 6, Efterbehandling av förorenade områden: Samtliga förorenade områden som innebär akuta risker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden ska vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av 2010. -Delmål 8, Om dioxiner i livsmedel: ska tydliga åtgärdsprogram som medför en kontinuerlig minskning av halterna av för människan skadliga dioxiner i livsmedel ha etablerats. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet innebär att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. har även beslutat om tre nationella delmål som anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. De nationella delmålen för Ett rikt växt- och djurliv berör utvecklingen inom havsmiljöområdet. -Hejdad förlust av biologisk mångfald: ska förlusten av biologisk mångfald inom vara hejdad. -Minskad andel hotade arter: ska bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. -Hållbart nyttjande: ska det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. ska biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. Indikatorer för uppföljning av utvecklingen inom havsmiljöområdet För att underlätta uppföljningen av de olika miljökvalitetsmålen och delmålen har ett antal olika indikatorer tagits fram. Syftet med indikatorerna är att beskriva det aktuella miljötillståndet och följa trender. Valet av indikatorer följer den s.k. DPSIR-modellen325 som stegvis har utvecklats genom arbete i 325 Drivkraft, Påverkan, Status, Inverkan, Respons (DPSIR). BILAGA 1 MILJÖKVALITETSMÅL INOM HAVSMILJÖOMRÅDET Modellen tar sin utgångspunkt i följande fem aspekter: drivkrafter, miljöpåverkan, miljötillstånd, konsekvenser och vidtagna åtgärder. Till de sju delmål som har formulerats till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har elva olika indikatorer tagits fram. Till de nio delmål som har formulerats till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har tolv olika indikatorer tagits fram. För de fyra delmål som har formulerats till miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har nio olika indikatorer tagits fram. Till de tre delmål som har formulerats till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv har fyra olika indikatorer tagits fram. Enligt är miljömålsindikatorerna en hjälp i att följa upp olika delmål. I de fall som indikatorer inte är kopplade till något specifikt delmål används de för att följa upp miljökvalitetsmålet som helhet. Tabell A. Indikatorer för uppföljning av havsmiljöområdet avseende miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö, Ingen övergödning samt Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård Kustens och skärgårdens kultur- Buller och andra störningar Utsläpp av olja och kemikalier Övriga indikatorer som tagits fram Begränsat näringsläckage fånggrödor, Begränsat näringsläckage skyddszoner, Fiskefartyg, Fosfor i havet, Kväve i havet, Strandnära byggande vid havet, Tillförsel av fosfor till kusten, Tillförsel av kväve till kusten, Yrkesfiske MILJÖKVALITETSMÅL INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 1 Utfasning av farliga ämnen Övriga indikatorer som tagits fram för delmålet Allergiframkallande kemiska produkter, Ekologisk animalieproduktion, Ekologiskt odlad mark, Hälsofarliga kemiska produkter, Konsumenttillgängliga kemiska produkter, Kravmärkt mjölk, Miljöföroreningar i modersmjölk, Miljöledningssystem, Nickelallergi, Växtskyddsmedel Tillförsel av fosfor till kusten Tillförsel av kväve till kusten Övriga indikatorer som tagits fram Begränsat näringsläckage fånggrödor, Begränsat näringsläckage skyddszoner, Fosfor i havet, Kväve i havet, Körsträcka Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv Minskad andel hotade arter Övriga indikatorer som tagits fram Föryngring av flodpärlmussla, Häckande fåglar i fjällen, Häckande fåglar i od- lingslandskapet, Häckande fåglar i sko- Fyra styrmedel inom miljöområdet I denna bilaga görs en kort genomgång av de fyra typer av styrmedel som staten använder för att påverka alla att handla mer miljöanpassat.326 Med juridiska styrmedel avses lagar och andra regler. Den svenska lagstiftningen inom miljöområdet finns huvudsakligen samlad i , vilken trädde i kraft . tar sin utgångspunkt i ett antal av de grundläggande principer som genomsyrar det internationella arbetet med miljö och naturresursanvändning, bl.a. försiktighetsprincipen, principen om att förorenaren ska betala, produktvalsprincipen samt principer om hushållning, kretslopp och lämplig lokalisering av verksamhet och åtgärder. består av sju avdelningar som innehåller 33 kapitel och ungefär 500 paragrafer. Till detta hör ett stort antal förordningar och föreskrifter som har meddelats med stöd av bestämmelser i . Förordningar beslutas av regeringen som i sin tur lämnar bemyndigande till myndigheter att besluta om föreskrifter inom respektive ansvarsområde. Utöver de bindande regler som är kopplade till lagstiftningen kan myndigheter utfärda allmänna råd. De innehåller generella rekommendationer om tillämpning av lagar och regler. Det finns flera lagar som är kopplade till , bl.a. skogsvårdslagen, luftfartslagen och väglagen, vilket innebär att lagen hänvisar till bestämmelser i som ska tillämpas vid prövningar och bedömningar enligt lagen. tillkallade regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté, , som började sitt arbete . Uppdraget var att utvärdera tillämpningen av och föreslå nödvändiga reformer. Kommittén har lämnat sex delbetänkanden och ett slutbetänkande. Förslagen i slutbetänkande327 bereds i . Enligt preliminära planering väntas en lagrådsremiss och en eventuell proposition om dessa frågor tidigast under hösten 2008.328 Lagstiftningen tillämpas och fullföljs på olika sätt, bl.a. genom att miljöbrott beivras genom domstolsväsendet, att miljöfarliga verksamheter är tillståndspliktiga och genom tillsyn av miljöpåverkande verksamheter. Tillsyn utövas av bl.a. länsstyrelserna och kommunerna. vägleder länsstyrelsernas och kommunernas tillsynsverksamhet.329 2007/08:MJU18. 329Förordningen (1998:900) om tillsyn enligt . FYRA STYRMEDEL INOM MILJÖOMRÅDET BILAGA 2 lyder även under EG-rätten och är därmed skyldigt att införliva förordningar och direktiv i svensk lagstiftning. har också anslutit sig till ett fyrtiotal internationella miljökonventioner och internationella avtal för att skydda miljön och hushålla med naturresurserna. Några är regionala och täcker en del av , andra är globala. En internationell konvention blir juridiskt bindande för ett land när man ratificerat den och den trätt i kraft. Ratifikation innebär att statsmakterna arbetar in konventionsbesluten i den nationella lagstiftningen och gör sådana förändringar eller anpassningar av lagstiftningen att syftet med konventionen kan uppnås. Förutom internationella påtryckningar finns dock inga egentliga bestraffningsmöjligheter om en stat inte uppfyller sina åtaganden. Till de ekonomiska styrmedlen räknas skatter, avgifter och bidrag.