rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Extra ersättning på per hektar kan ges vid höga markvärden. Nytt för programperioden 20072013 är att ersättning kan sökas för skötsel av våtmarker anlagda 2007 eller . Inom jordbrukslandskapet uppgår ersättningen till /hektar/år och för våtmarker belägna på betesmark eller övrig mark ges /hektar/år. Utöver detta utgår ytterligare ett fast ersättningsbelopp på /hektar för rensning av våtmarker i syfte att förstärka våtmarkens effekt.422 416Länsstyrelsen i , telefonintervju . 2008/09:RFR3 BILAGA 9 VÅTMARKER i södra startade på initiativ av nio kommuner inom åns avrinningsområde. Målsättningen på att våtmark ska ha anlagts till projektets slut kommer att uppnås. Fram till har runt 260 ha våtmarker anlagts, med en medelstorlek på runt /våtmark. Kostnaden för hela projektet var till en början beräknat till , men slutsumman beräknas dock bli runt då projektet förlängts med utöver den ursprungliga tidsplanen. Kommunerna inom avrinningsområdet bidrar med och står för närmare hälften av projektets finansiering. Nästan lika mycket kommer från statligt stöd, främst miljöinvesteringsstödet och tidigare även LIP-medel423. Under projektets första del erhölls även stöd från . En av projektets målsättningar var att få in mycket stöd utifrån, vilket har uppnåtts. Det är osäkert om kommer att fortsätta efter 2009, men förhoppningsvis kommer samarbetet kommunerna emellan att fortgå424. De våtmarker som anlagts i beräknas ha en renande effekt på kväve per år425. Var våtmarken placeras i landskapet har en betydande effekt för reningsförmågan och det är viktigt att rätt våtmark hamnar på rätt plats i landskapet. Om möjligheten att styra våtmarkernas placering skulle förbättras, skulle kvaliteten och kostnadseffektiviteten gällande näringsrening öka426. Regeringen har utöver landsbygdprogrammet avsatt 2007 och 2008 för att få rätt våtmark på rätt plats i odlingslandskapet. Inom LIP-projekten har den starka prioriteringen mot våtmarker för näringsrening resulterat i en satsning på placering nära havet i flacka jordbrukslandskap, just för att maximera kväveretentionen. I dessa fall blir anläggningskostnaderna högre eftersom dämningsmöjligheterna ofta är nästan obefintliga. Våtmarker nära havet är alltså dyrare men mer effektiva.427 En relativt nyanlagd våtmark inom är Hjularödsdammen. På grund av olika intressen gällande placering av våtmarken var målet uppe i miljödomstolen och även . Om våtmarken placerats mitt i vattenfåran skulle näringsreningen ha blivit maximal, men beståndet av öring i ån kunde ha påverkats. Till slut anlades våtmarken mitt i fåran, men kompensationsåtgärder gällande öring har utförts. Våtmarken grävdes ut och kostnaden för anläggningen uppgick till . Tillrinningsområdet är runt 1 000 ha och består till av jordbruksmark. Då vattnet står som högst i våtmarken täcker det runt 15 423Lokala investeringsprogram (LIP) fanns perioden 19982002. 424Ekologgruppen, föredrag/intervju . 427Svensson et al. VÅTMARKER BILAGA 9 2008/09:RFR3 Endast en markägare är inblandad i detta projekt, vilket underlättar arbetet. Markägaren får stöd för skötsel av våtmarken. Runt våtmarken går betesdjur för att hålla strandängarna öppna. Det är viktigt att sköta vegetationen runt om dammen, med slåtter eller bete, främst för att gynna vadarfåglar. Våtmarken har även ett miniutlopp för att se till att det finns tillförsel av vatten till nedströms liggande vattendrag. Dammen har snabbt blivit en rastlokal för diverse fågelarter. Än har ingen uppföljning på dammens näringsrening utförts.428 För de flesta dammar inom ligger ansvaret för skötsel och underhåll hos den enskilde markägaren och vanligtvis finns ingen uppföljning av dammarnas funktion. Anläggandet av våtmarker kan exempelvis gå till så att entreprenörer upphandlas, området schaktas ur och dämmen anläggs. Inom väljs platsen för våtmarker ofta genom att information går ut till markägare att kommunerna i området stöttar anläggning av våtmarker både ekonomiskt och praktiskt. De markägare som anmäler sitt intresse får sedan ett besök där den föreslagna platsen för en våtmark bedöms.429 Våtmarker för rening av dagvatten, ex. Våtmarker kan även anläggas för rening av dagvatten, med vilket menas avrinnande vatten, exempelvis regn- och smältvatten från markytor i områden eller skogsområden. Ett exempel på en sådan våtmark är våtmarksanläggningen i i kommun. Den stora anläggningen togs i bruk 1995 för att reducera utsläppet av näringsämnen och metaller till sjön , vilken är belägen nära . Anläggningens avrinningsområde är och består runt till häften av skog och till en tredjedel av områden. Beslutet att placera våtmarken på denna lokal föranleddes troligtvis av att platsen var tillgänglig, relativt oattraktiv och bestod enbart av ett rakt dike i vilket förorenat vatten rann ned mot . Runt dagvatten tillförs anläggningen och vattnets uppehållstid i anläggningen är ungefär . Reningsprocessen innefattar flera olika steg, exempelvis avskiljning av olja, sedimentering av fosfor och kväverening. Trots osäkerhet i beräkningarna uppskattas reningseffekten till i genomsnitt för kväve och för fosfor. Enligt kommuns förnyelse- och åtgärdsplan finns det brister i anläggningens funktion430. I åtgärdsplanen betonas att våtmark borde byggas om eller kompletteras. Mycket kunde ha gjorts annorlunda vid anläggandet av våtmarken vid , t.ex. kunde instrumenten för mätning av flödeshastighet ha placerats på ett mer strategiskt sätt för att underlätta uppföljning. Våtmarkens reningseffekt är heller inte optimal, då kväve- och fosforavskiljningen kunde vara bättre. Anläggandet av våtmarken kostade och finansierades av . Uppföljning och röjning av våtmarken bekostas och utförs av . 428Ekologgruppen, föredrag/intervju . 429Ekologgruppen, e-brev . 430Stockholm Vatten 2005. 2008/09:RFR3 BILAGA 9 VÅTMARKER ningar på effekten av anläggningen på har utförts, dock kan eventuell uppföljning vara svår att tyda då sjön generellt har ett näringsrikt tillrinningsområde.431 Uppföljning av våtmarkers reningsförmåga Våtmarker har en renande effekt på kväve och fosfor. Reduktionen varierar dock mycket mellan olika våtmarker, men också inom en och samma våtmark, då årstiden och olika belastningssituationer spelar in. Näringsbelastningen är nära relaterad till näringsavskiljningen, och generellt gäller att ju högre näringsbelastningen till en våtmark är, desto högre blir avskiljningen432. Biologin och vattenkemin har undersökts i tre våtmarker anlagda inom respektive Höjeåns avrinningsområde i . Den absoluta kvävereduktionen i våtmarkerna ligger mellan 370 och /hektar/år och den relativa kvävereduktionen mellan 4,3 och . Den våtmark belastad med mest kväve har högst absolut kväverening, men lägst relativ, alltså lägst rening i förhållande till den mängd kväve som kommer in. Den absoluta reningen av fosfor ligger /hektar/år, vilket ger en relativ reduktion på 1030 %.433 I den högst belastade våtmarken gick reningen av fosfor ner . Efter rensning gick dock reningen upp igen, vilket visar på vikten av skötsel av våtmarker. Denna våtmark är dock väldigt högt belastad, vissa våtmarker behöver inte rensas förrän efter runt 20 år434. Den viktigaste förutsättningen för effektiv näringsrening i våtmarker är att belastningen och koncentrationen av kväve och fosfor är hög. Det gäller även att ta hänsyn till vattnets uppehållstid i våtmarken och hur långt avståndet är till det vatten som ska skyddas. I områden nära havet är självreningen i mark och vatten ofta låg, varför anläggandet av våtmarker bör prioriteras till dessa Det är viktigt med ett så stort avrinningsområde som möjligt, minst 50436 men gärna över 100 hektar437. Det finns ett tydligt samband mel- lan andel åker i avrinningsområdet och uppmätt kvävehalt i vattnet438. För att vattnet ska vara tillräckligt näringsrikt ska av avrinningsområdet bestå av åkermark439. Aktiv skötsel av våtmark är en förutsättning för fortsatt effektiv näringsavskiljning440. De våtmarker som anlagts nära havet har effektivare kväverening och dessa är oftast anlagda med projektstöd441. Syftet med anläggningen styr till stor del utformning och placering. De viktigaste förutsättningarna för effektiv näringsrening: 431Stockholm Vatten, intervju . 432Davidsson et al. 2003b, , 2004. 433Davidsson et al. 434Ekologgruppen, föredrag/intervju . 438Svensson et al. 441Svensson et al. VÅTMARKER BILAGA 9 2008/09:RFR3 -Hög koncentration av kväve och fosfor -Lång uppehållstid i våtmarken -Kort avstånd till havet -Stort avrinningsområde med hög andel Många av de uppföljningar och utvärderingar av anlagda våtmarker som gjorts gäller våtmarker i avrinningsområdet till . Färre studier och uppföljningar har däremot gjorts gällande våtmarker i avrinningsområdet till Östersjön442. En viktig del i våtmarkers nytta är att de kan bidra till ökad biologisk mångfald och omkring 560 rödlistade arter är beroende av våtmarker i odlingslandskapet443. Då en våtmark anläggs och utformas på bästa sätt kan växt- och djurliv frodas. För våtmarkers funktion är det viktigt med ett rikt växtliv, då växter bland annat stabiliserar sedimenten och även fungerar som ytförstorare där bakterier viktiga för denitrifikation kan sitta. Även variation i miljön, t.ex. olika djup och bottensubstrat, bidrar till att våtmarker bli mer effektiva. Om kringliggande områden får översvämmas med naturlig cyklicitet kan den biologiska mångfalden öka. Närhet till andra våtmarksmiljöer är viktigt för att arter ska kunna sprida sig mellan de olika områdena, och artspridning gynnas generellt av att fler våtmarker finns inom ett område. Även om en våtmark har relativt få arter kan den i ett större perspektiv bidra till ett områdes samlade biologiska mångfald,444. Det är viktigt att se våtmarker i ett landskapsperspektiv och med en helhetssyn kan vi förbättra migrationsvägar för fågel och fisk. Med buffertzoner, biosfärreservat och skyddsområden runt skyddade våtmarker kan vi se till att flödet av arter, gener, näring och vatten kan fortskrida445. Välplanerade våtmarker bidrar till högre biologisk mångfald med höga rekreationsvärden på köpet. , , , J., , C., Reuterskiöld, D., Wedding, B. (2003a): Biologi och vattenkemi i nya dammar, undersökningar 20002003, slutrapport. Ekologgruppen på uppdrag av , , och WWF. , T., Wedding, B. (2003b rev. 2005): , uppföljning av 50 dammar. Ekologgruppen på uppdrag av . 442Ekologgruppen, e-brev . 444Tonderski et al. 2002 och 2004. 445Peter Bridgewater, föredrag . 2008/09:RFR3 BILAGA 9 VÅTMARKER , M., , H., , A., Grimvall, A. (1999): Stor kväveutlakning jordbruk. Fakta jordbruk, nr 20. (2008): Landsbygdsprogram 20072013. (2004): Kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet kriterier för rening av växtnäring med beaktande av biologisk mångfald och kulturmiljö. (2006): Nationell strategi för Myllrande våtmarker. (2005): Förnyelse- och åtgärdsplan 20002005 utredning om åtgärdsbehov på ledningsnätet i . Rapport nr 1-2000. M., Strand, J., Sahlén, G., Weisner, S. (2004): Rikare mångfald och mindre kväve utvärdering av våtmarker skapade med stöd av lokala investeringsprogram och landsbygdsutvecklingsstöd. På uppdrag av och , NV 235-5913-02, SJV 15-5049/02. Tonderski, K., Weisner, S., , J., , H. (2002): skapande och nyttjande av värdefulla våtmarker. Wedding, B. (2003): Näringsämnesreduktion i nyanlagda dammar aktuella resultat. Ekologgruppen för och . Nr 3 2004. Intervjuer och skriftliga underlag m.m. Bridgewater, , föredrag . Ekologgruppen, e-brev och . Ekologgruppen, föredrag/intervju . i , telefonintervju . Webbplatsen NV&LocType=CC&LocID=SE, . Webbplatsen , 2008- 08-26. Webbplatsen NV&LocType=Lan&LocID=1, . Webbplatsen NV&LocType=Lan&LocID=12, . Fördelning av medel från havsmiljöanslaget 34:12 år 2007 Projekt i syfte att inom ett avrinningsområde i distriktet ta fram en modell för arbetet med restaurering av vattendrag (Länsstyrelserna i Bidrag i syfte att förstärka den juridiska kompetens som behövs för ett effektivt arbete med restaurering av vattendrag (i Inventera behovet av restaurering av övergödda havsvikar och kustnära sjöar samt planera och kostnadsbedöma prioriterade insat- ser (Länsstyrelserna i , län och Väst- manlands län). För samarbete med kommuner att ta fram metoder och planerings- underlag för åtgärder samt inleda eller förstärka åtgärder för mins- kad miljöpåverkan på havsmiljön från enskilda avlopp (Länsstyrel- serna i län, och ). Arbete med digitalisering av djupdata (). Analys och konvertering av insamlade data om havsbottnars geolo- gi i enlighet med uppdrag om havsmiljödata (geologiska undersökning (SGU)). Arbete med att ta fram prognoser beträffande algblomning i Öster- sjön och (). Inrättande av en satellitdatabas vid . Samhällsekonomisk havsinformation: Pedagogisk beskrivning av samhällsekonomiska konsekvenser av mänsklig påverkan på havs- Pilotprojekt för syresättning av . Försöksinsats att genom skarpsillsutfiskning bidra till balans i ekosystem (och ). Avgiftssystem för bättre vattenkvalitet: Ta fram modell för avgifts- system som kan bidra till att på ett kostnadseffektivt sätt minska övergödningen i och . utsläppsrätter för kväve och fosfor. Data om bottnar: Sammanställning av biologiska data om naturty- pers utbredning på havsbottnen samt habitatmodellering och fram- ställning av kartor och GIS-skikt (). 2008/09:RFR3 BILAGA 10 TABELLER Kartläggning av utsjöbankar med inriktning på områden intressanta för naturvård eller vindkraftsetablering. Genomförande av utökad marin basinventering och uppföljning samt inventering av eventuella kommande naturreservat (Länsstyrelserna i , , , Östergöt- lands, , , , , , Västra Göta- lands, , , och Arbete med etablering av hänsynsområden i kust- och skärgårds- områden (Länsstyrelserna i , , , , , , , , , Väst- ra , , , och Källa: , 2008a samt e-brev och Verksprotokoll, 2007-07- 06 Nr 100-07. Fördelning av medel från anslag 34:12 år 2008. Statsbidrag till kommuner för åtgärder för små avloppsanläggningar Vägledning, info och kunskapsspridning till tillsynsmyndigheter och fastighetsägare för att minska utsläpp från enskilda avlopp Samhällsekonomiska konsekvenser av mänsklig påverkan på Öster- sjön och om inga ytterligare åtgärder genomförs jäm- fört med om åtgärder genomförs Framtagande av modeller för avgiftssystem som kan bidra till Sammanställning av biologiska data om naturtypers utbredning på havsbotten samt genomförande av habitatmodellering och fram- ställning av kartor och GIS-skikt Kartläggning av utsjöbankar, inkl. fågel och fisk Pilotprojekt för syresättning av syrefattiga havsbottnar Framtagande av förslag till svenska nationella åtgärder för att uppnå Digitalisering av djupdata () Havsmiljödata (SGU) Uppdrag 51a (i ) Etablerande av hänsynsområden (kustlänsstyrelserna) Prognoser om algblomning i och () TABELLER BILAGA 10 2008/09:RFR3 Drift av satellitdatabas () Utveckla modellunderlag för beslut om åtgärder mot övergödning av (vid ) Analys och redovisning av åtgärder/kostnader för att möta krav på fysisk återställning av sjöar/vattendrag som följer av vattendirekti- vet, miljökvalitetsmål samt EG:s ålförordning Arbete för en ändamålsenlig samverkan med vattenmyndigheter och berörda länsstyrelser, särskilt vad gäller förhållandet mellan ramdirektivet och miljömålen Hav i balans och Ingen övergödning Vägledning till myndigheter och enskilda med prioritet för strate- Delta i relevanta EU-kommittéer och arbetsgrupper, inkl. EEA Integrerad kustzonsplanering i norra (ICZM) Arbetet i Helcom, inkl. fiskexperter Ospar och IMO, inkl. marint avfall Kansliet för Samhav och Ramdirektivet för vatten; främmande arter Användning av gödsel, foder och växtskyddsmedel Havsaktionsplanen, åtgärd nr 4 Livsmedelskonsumtion (fotavtryck) samt rapport SOIL-N (modellsimulering) Dikesrensning (P-förluster) Restaureringserfarenheter i marin miljö Alkylatbensin information (Aktionsplanen för ) Medel som har reserverats för länsstyrelseprojekt och andra projekt Källa: , e-brev . Kostnader för områdesskydd 20052007 för objektkategorierna Kuster och skärgårdar samt Sjöar och vattendrag desskydd (%) Källa: , 2008a. Fördelning av förbrukade skötselmedel per naturtyp åren 2005 och 2006; belopp (tkr ) och andel (%) Källa: , 2008a. Skyddade områden som innehåller havsvatten eller tangerar strandlinjen per hav (ha) hav (ha) Källa: , 2007a. Tabell O. Andel skyddade områden per och prognos för skyddad andel Källa: , 2007a. Prognosen baseras på uppgifter från länsstyrelserna till . Skyddade arealer Hav respektive Sjöar och vattendrag inom nybildade naturreservat beslutsåren 20052007 (hektar) Andel av total (%) Källa: , 2008a. Bestånd och bifångster för däggdjur och fåglar Årlig bifångst (andel av (antal djur) i svenskt fiske; totalt ca 500 djur (av < 7 djur (< av Källa: , 2007. Utsläpp av olja rättsliga åtgärder 20042007 Antal domar/strafförel. Källa: (). Mottagna avfallsmängder i svenska hamnar Källa: , 2008c. Den avsevärt lägre mängden toalettavfall beror troligen på att endast tre hamnar har lämnat uppgifter. Den mer än tredubblade mängden lämnad sludge kan bara delvis förklaras med ett ökat antal fartygsanlöp. En tredubbling av volymen är enligt orimlig och beror troligen på felaktig rapportering eller klassificering. Adaptiv förvaltning innebär att förvaltningen förnyas och anpassas efter skiftande förhållanden. är ett system för identifiering och lokalisering av fartyg. Alkylatbensin är en extra ren form av motorbränsle för motorer som saknar avgasreningsutrustning. Med alkylatbensin kan de skadliga utsläppen från äldre tvåtakts utombordsmotorer minskas . Ammoniak är en kväveförening i gasform. Den är löslig i vatten och bildar då en annan kväveförening som heter ammonium. Ammonium är ett viktigt näringsämne för t.ex. planktonalger. Antifouling (påväxthindrande) system: Med påväxthindrande system avses beläggning, färg, ytbehandling, yta eller anordning på ett fartyg som används för att kontrollera eller förebygga påväxt av oönskade organismer. Baslinjen bestämmer vad som ingår i en stats sjöterritoruim. Baslinjen följer strandlinjen förutom vid öar och skär då räta baslinjer kan dras över vattnet mellan fastland och ö. Sjöterritoriet sträcker sig sedan maximalt från baslinjen. Biocider är ämnen som kan döda levande organismer. Biota är definitionen av den levande faunan och inom ett område. Bruttodräktighet är den totala volymen av ett fartygs slutna utrymmen. BSAP Baltic Sea Action Plan är Helcoms aktionsplan för och . BSPA Baltic Sea Protected Areas är ett nätverk av skyddade områden i och . Cyanobakterier utnyttjar liksom växterna solen som energikälla men kan till skillnad från planktoniska alger binda kväve direkt från luften. De flesta arter är vattenlevande och de bildar ofta stora kolonier. Massförekomst av cyanobakterier i är det som i vardagligt tal kallas algblomning. En del cyanobakterier kan producera gifter. Datavärd är en myndighet eller annan organisation som för räkning ansvarar för driften av en eller flera databaser. (SOU 2008:48) DDT är ett bekämpningsmedel som har använts . Det fick omfattande användning . Besprutning med DDT förbjöds i och många andra länder . Dioxiner är föreningar skapade av mänsklig aktivitet bl.a. vid förbränningsprocesser i bensinmotorer och vid sopstationer. Ett tiotal dioxinföreningar, bl.a. TCDD, anses vara mycket giftiga eftersom de har hög kemisk stabilitet och god DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR BILAGA 11 2008/09:RFR3 Dioxiner anrikas därmed i näringskedjan t.ex. i fettdepåerna i fiskar och däggdjur. Djurplankton (zooplankton) är djur som lever i den fria vattenmassan (söt- eller saltvatten) och som mer eller mindre passivt förs runt med strömmar. De är vanligtvis mycket små, men även t.ex. stora maneter brukar föras hit. Ekonomiska zonen är belägen utanför territorialhavet (se definition under sjöterritorium), maximalt från baslinjerna. upprättade sin ekonomiska zon 1993. Den yttre gränsen för ekonomiska zon utgörs i allmänhet av en linje mitt emellan och angränsande länders territorialhavsgränser. Ekosystem består av olika komponenter, dels av djur, växter och andra organismer, dels av den omgivande miljön. De olika organismerna i ekosystemet är delar i en näringsväv, där allt hänger ihop och där olika nivåer påverkar varandra genom komplexa och dynamiska samband. Allt liv på land är beroende av havets förmåga att cirkulera näringsämnen och reglera klimatet. (SOU 2003:72) Ekosystemansatsen innebär att man bedriver en förvaltning som är inriktad på att återställa ekosystemens funktion och struktur. Även människans roll i ekosystemet beaktas. Eutrofiering (övergödning) innebär en utveckling mot mera näringsrika, ibland övergödda förhållanden, oavsett om detta beror på en naturlig utveckling eller om förhållandena orsakats av människan. Begreppet eutrofiering används oftast när man pratar om akvatiska och miljöer. Farled omfattar i sin vidaste betydelse de vattenområden som sjöfarten använder. I allmänhet avses dock de vattenvägar som i sjökortet är markerade med heldragna svarta linjer. Fosfor (P) bildar tillsammans med syre fosfatföreningar vilka är livsnödvändiga för både växter och djur. Fosfater används dessutom som konstgödsel inom jordbruket. FRS, fartygsrapporteringssystem. Fånggröda är växtlighet som har sin huvudsakliga tillväxt mellan två huvudgrödor och som odlas med syfte att ta upp växtnäring efter skörd av huvudgrödan. Helcom, Helsingforskonventionen eller konventionen om skydd av miljö, är ett samarbete mellan de olika staterna runt samt . Hydrografi är kartläggning av sjöar och floder och dessas areal- och djupförhållanden. Inom oceanografin menas kartläggning av farvatten för navigationsändamål. Hydrologi är läran om vattnet på jordens landområden. är det internationella havsforskningsrådet. 2008/09:RFR3 BILAGA 11 DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR ICZM, integrerad kustzonsförvaltning. är FN:s internationella sjöfartsorganisation. KemI, Kemikalieinspektionen. Kontinentalsockeln (shelfen) är landmassans fortsättning ut i havet som täcks av de förhållandevis grunda kusthaven. Kväve (N) är ett grundämne som liksom fosfor är livsnödvändigt för alla djur och växter. LIP, lokalt investeringsprogram. Marpol International Convention for the Prevention of Pollution From Ships är den internationella konventionen om förhindrande av förorening från fartyg. MIFO, metodik för inventering av förorenade områden. Miljögifter är ett samlingsnamn för särskilt skadliga kemiska ämnen i den yttre miljön. Utmärkande för miljögifterna är inte bara deras direkta giftverkan på levande organismer utan att de är mycket stabila och endast långsamt bryts ned eller omvandlas till mindre farliga ämnen. Bland miljögifterna finns flera av människan framställda ämnen (t.ex. DDT, PCB, PBB), men också naturligt förekommande ämnen som av människan gjorts tillgängliga i ökad mängd (t.ex. tungmetallerna kvicksilver och bly). MPA är skyddade områden. Nautisk mil eller sjömil motsvarar 1 852 m. Närsalter/näringsämnen: I den akvatiska miljön syftar man på de nödvändiga ämnen som alger kräver för sin produktion (fotosyntes). I huvudsak handlar det om kväve och fosfor men för kiselalger är även kisel ett mycket viktigt näringsämne. NOx är den kemiska betäckningen på kväveoxider, dvs. Ospar är en konvention för bevarande av miljöer i nordöstra områden (). PCB är organiska föreningar som främst har använts inom den kemiska industrin. PCB uppmärksammades som miljögift vid mitten av 1960- talet och förbjöds , men på grund av att föreningarna är svårnedbrytbara förekommer de fortfarande i våra miljöer och anrikas i näringskedjorna. Plankton är ett samlingsnamn för de växt- och djurplankton som svävar fritt i vatten och hav. PSSA Particulary Sensitive Area, dvs. ett särskilt känsligt havsområde. Reach, Registration, Evaluation, Authorization and Restriction of Chemicals, är EU:s kemikalieförordning . DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR BILAGA 11 Recipientkontrollprogram är övervakningsprogram för miljön (recipienten) i anslutning till utsläppskälla.