eunbil · GW0N7D9A6 · 2008-10-14 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Genetiskt modifierade organismer riktlinjedebatt Dokument: 13561/08 Rapport från tillfällig rådsarbetsgrupp om GMO och frågor för ministrarna. behandlad vid samråd med : Inte tidigare behandlat. Bakgrund Det franska ordförandeskapet initierade redan på miljörådet en debatt om GMO. beslöt Coreper om upprättande av en tillfällig rådsarbetsgrupp om GMO. Ordförandeskapet lade fram ett dokument med fem diskussionsområden: a. förstärka miljöriskbedömningen b. ta hänsyn till socioekonomiska kriterier förbättra hur den vetenskaplige bedömningen fungerar snabbt fastställa gränsvärden på europeisk nivå för inblandning av GMO i konventionellt utsäde metoder för att ta hänsyn till sårbara och/eller skyddade områden Dessa områden har diskuterats på möten i den tillfälliga rådsarbetsgruppen . Inför miljörådet har ordförandeskapet lagt fram frågor på tre områden för debatt (se bilaga nedan). På ett möte deltog representanter för EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet EFSA som föredrog hur man arbetar med riskbedömningarna och planer för kommande arbete. Diskussionerna har visat på olika uppfattningar mellan medlemsstaterna, men även på överbryggbara konflikter. För frågan om riskbedömningar verkar oenigheterna mest vara av teknisk karaktär eller vara uttryck för oenighet på ett annat plan (huruvida GMO ska tillåtas eller inte). Några anser att det ska vara möjligt att använda subsidiaritetsprincipen för att besluta om GMO - en möjlighet som kommissionen på det kraftigaste har avvisat då regelverket är harmoniserat. Medlemsstaterna är eniga om att det vore bra med gemensamma tröskelvärden för utsäde. Initiativet att komma med förslag ligger dock hos kommissionen, som inte visade på någon större benägenhet att lägga fram förslag. Frågan verkar inte diskuteras vidare inom ramen för den här debatten. För frågan om känsliga och/eller skyddade områden pekade många medlemsstater på redan existerande möjligheter i regelverket både för GMO och för skydd av naturvärden. Känsliga områden kan delas upp i om hänsyn ska tas på grund av miljöskäl eller av andra anledningar. Av miljöskäl tycks det vara enighet om att reglerna sannolikt räcker till. Andra skäl handlar om särskilda geografiska områden eller jordbrukssystem. Här finns röster för att utvidga möjligheterna. Men det finns även medlemsstater, som i likhet med , anser att detta bör göras på frivillig väg. Den mest komplicerade fråga är den om socioekonomiska hänsyn. Ordförandeskapet föreslår en process som ska ta fram kriterier för socioekonomiska hänsyn och hur de kan tillämpas i beslutsprocessen. En stort antal medlemsstater välkomnade detta medan andra i linje med ställde sig tveksamma främst av hänsyn till implikationer på handelsområdet. Rättslig grund och beslutsförfarande Inga beslut ska tas. Svensk ståndpunkt Regeringen är positiv till att frågorna diskuteras och medverkar gärna till en konstruktiv dialog som kan föra medlemsstaterna närmare varandra, förbättra tillämpningen av regelverken och som bidrar till beslut om GMO som bejakar en miljömässigt hållbar utveckling och som inte stör den inre marknaden eller går emot internationella handelsåtaganden. Regeringen är därför kritisk till förslag som om de förlänger tillståndsprocessen kommer verka handelsstörande. Resultatet av WTO:s panelutslag i GMO-tvisten innebär att klagande parter har rätt att införa retalieringsåtgärder gentemot EU. Det har talats om summor på runt . kan som handelsnation komma att drabbas hårt. Riskbedömningen(fråga1) Regeringen ser ett stort värde i att riktlinjerna för riskbedömningen revideras av EFSA. Det kommer att stärka bedömningarna när det blir klarare hur bl.a. icke-mål organismer ska ingå i bedömningen. Regeringen framhåller att utgångspunkten för riskvärdering är att den ska ske på vetenskapliga grunder. Regeringen vill i detta sammanhang särskilt framhäva vikten av att hänsyn tas till eventuella långtidseffekter av GMO. Regeringen väljer att avvakta med sina mer ingående synpunkter om riktlinjerna tills EFSA har presenterat sin första del revideringsarbetet . Regeringens förståelse av EFSA:s arbete med revideringen av riktlinjerna innebär att de aspekter som ordförandeskapet lyfter i sin fråga kommer att hanteras i revideringen. Regeringen ställer sig tveksam till kommissionens förslag att reglera EFSA: s reviderade riktlinjer för riskbedömning av GMO i en rättsakt, utan anser att de reviderade riktlinjerna ska ha samma status som de nuvarande. Socioekonomiska hänsyn (fråga 2) anser att konsekvenserna av en mer omfattande tillämpning av lagstiftningens utrymme att mer systematiskt beakta socioekonomisk hänsyn i beslutsprocessen måste analyseras vidare innan några definitiva ställningstaganden görs. En sådan tillämpning kan bidra till en mer komplicerad och utdragen tillståndsprocess vilket också kan leda till negativa konsekvenser på handelsområdet. För del är det därför ett villkor att en grundlig analys av främst de handelsmässiga implikationer (både internationellt och för den inre marknaden) görs innan det ges rekommendationer om en process som ska utveckla socioekonomiska kriterier och deras tillämpning i beslutsprocessen. En komplicerande faktor i detta avseende är att det inte finns någon precis definition av socioekonomiska kriterier eller någon metodik för att bedöma dem. Det är ofrånkomligt att andra faktorer än strikt naturvetenskapliga kommer att vägas in i beslut om riskhantering särskilt på ett område där effekterna av beslutet till viss del är okända. Denna avvägning av osäkerhetsfaktorer kontra riskfaktorer görs i beslutet om tillstånd. Regeringen välkomnar ordförandeskapets redovisning av vilka dessa så kallade berättigade faktorer kan vara. Det är möjligt för medlemsstaterna att för kommissionen peka på vilka sådana faktorer man ser inkluderade i förslaget till beslut. Kommissionen har låtit medlemsstaterna förstå att detta kan göras för ansökningar även innan EFSA har lämnat sin bedömning till kommissionen. Regeringen anser i första hand att möjligheterna i detta förfarande bör vara uttömda innan någon annan process påbörjas. I andra hand kan tänka sig att kommissionen inleder diskussioner med medlemsstaterna om vilka aspekter som kan vara rimliga att inkludera under berättigade faktorer, men då först när en grundlig analys, som nämnd ovan, har genomförts. Känsliga områden (fråga 3) Främst anser regeringen att GMO som kan hota arter eller livsmiljöer någonstans inom gemenskapen inte ska ha tillstånd för utsläppande på marknaden. I övrigt anser regeringen att det verkar finnas tillräckligt med juridiska verktyg för att skydda hotade arter och ekosystem från eventuella hot från introduktion av GMO i miljön. Utöver utsättningsdirektivet (dir 2001/18/EG) är även regler i art- och habitatdirektivet tillämpbara (dir 92/43/EEG). Med hänsyn till skydd av områden av andra anledningar än miljöhänsyn anser regeringen att Spårbarhets- och märkningsförordningen (1830/2003/EG) och nationella samexistensregler ger förutsättningar för att skapa GMO-fria zoner på frivillig basis. inställning Icke applicerbart Förslaget Ordförandeskapet planerar för rådsslutsatser . Inför oktobermötet har man tagit fram en rapport utifrån arbetsgruppsmöten och föreslagit att ministrarna diskuterar följande frågor: 1) Anser ministrarna att miljöriskbedömningen ska förstärkas och göra det möjligt - att göra en fullständig bedömning av GMO-växter, speciellt i relation till långtidseffekter och växter som är insekts- och herbicidtoleranta - att ta hänsyn till speciella områden (jordbruks- och ekosystemer) där GMO kan komma att odlas - att uppdatera miljöriskbedömningen i relation till de senaste vetenskapliga rönen? Önskar ministrarna att det startas en process för att utveckla socioekonomiska kriterier och skapa metoder för hur de ska tillämpas i beslutsprocessen? Anser ministrarna att nuvarande regler är tillräckliga för att skydda känsliga områden? Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa GMO-området är reglerat i både EU:s förordningar och direktiv. SFS 2002:1086 genomför GMO-utsättningsdirektivet i , SFS 2007:273 och SJVFS 2008:34 etablerar nationella regler för samexistens. Om debatten leder till att gemensamma kriterier ska gälla för socioekonomiska hänsyn kommer den svenska utsättningsförordningen sannolikt att ändras. Ekonomiska konsekvenser Om debatten leder till en utdragen process med syfte att komplettera och/eller ändra regelverket finns risk att de klagande parterna (, och ) i tröttnar och inför retalieringsåtgärder mot EU. kan som handelsnation komma att drabbas hårt av detta. Bilaga, översättning från franska av stycket om policy debatt. 1) Kommissionen har gett EFSA mandat att etablera nya riktlinjer för miljöriskbedömningen för att till fullo ta med långsiktiga effekter - speciellt påverkan på icke-mål organismer. Kommissionen önskar att göra dessa riktlinjer bindande. Är ministrarna för en förstärkt miljöriskbedömning baserat på bindande riktlinjer som garanterar en fall till fall bedömning av varje GMO och som innehåller: - bedömning av långtidseffekter av GMO speciellt effekter av GMO som producerar toxiner eller är herbicidtoleranta - hänsyn till det särskilda i olika geografiska zoner speciellt jordbrukssystem och ekosystem där GMO kommer att odlas - uppdatering i ljuset av de senaste vetenskapliga rönen? 2) Gemenskapens och internationella regler tillåter i särskilda fall och under särskilda villkor att ta socioekonomiska hänsyn i godkännandeprocessen, såsom berättigade faktorer och inom ramen för fall till fall bedömningen. Önskar ministrarna att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar en metodologi för att identifiera relevanta socioekonomiska kriterier och sättet de ska utvärderas på, samt en analys av formerna för att ta hänsyn till dem i beslutsprocessen utan att förlänga tidsfristerna och i respekt för internationella och gemensamma regler? 3) De gemensamma reglerna ger medlemsstaterna rätt att etablera regler för samexistens mellan konventionella och GMO-grödor. Etableringen av GMO-fria zoner är möjliga inom ramen för frivilliga avtal mellan berörda parter. Det måste tas hänsyn till känsliga ekosystem inom riskbedömningen. Medlemsstaterna kan tillhandahålla relevant information till EFSA om sådana ekosystem under bedömningsfasen. Det är möjligt i kraft av de gemensamma reglerna att begränsa användningen av en GMO i ett bestämd ekosystem när en risk är bestämd. Tycker ministrarna att ovanstående element räcker för att skydda känsliga och eller skyddade områden?