eunbil · GV0N9703 · 2008-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. Förslag till och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden Dokumentbeteckning 11755/06 AGRILEG 127 ENV 411 CODEC 773 9012/08 AGRILEG 67 ENV 261 CODEC 545 + ADD 1 Rättslig grund Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Bakgrund la kommissionen fram ett förslag till förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, vilket är tänkt att ersätta det nuvarande direktivet. Kommissionens förslag följer i stora drag det nuvarande regelverket. Syftet är att öka skyddet för människors hälsa och ta bort hinder för en fungerande gemensam marknad inom EU. Ordförandeskapet har presenterat ett förslag till politisk överenskommelse som majoriteten av medlemsländer ställer sig bakom. Se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt kan stödja den politiska överenskommelsen. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Det tyska ordförandeskapet presenterade då sin lägesrapport av arbetet. a) WTOförhandlingarna om utvecklingsagendan från Rättslig grund Artikel 133 i EG-fördraget, kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Den djupaste krisen inträffade , då förhandlingarna helt suspenderades p.g.a. bristen på framsteg. De kunde dock återupptas och har förhandlingar förts vilket bl.a. resulterat i två konkreta utkast till avtalstext på jordbruksområdet, det senaste kom . Den reviderade texten är mer komplett än den första. Papperet innehåller inga stora överraskningar utan speglar förhandlingsläget. För EU är en av de viktigaste frågorna att villkoren för minimalt handelsstörande stöd inom ramen för den s.k. gröna boxen inte hindrar fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Andra viktiga frågor rör marknadstillträde. För EU är det betydelsefullt att undantag för känsliga produkter ger ett fortsatt importskydd för ett begränsat antal produkter samt att ett ökat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar omfattas av en slutuppgörelse. presenterades har förhandlingar ägt rum i . Intensiva förhandlingar mellan importerande länder som EU, , och exporterande länder som och om själva formeln för känsliga produkter, dvs. hur stora tullkvoter som måste öppnas som kompensation för tullsänkningar, pågår . Ett genombrott i denna fråga är avgörande för när ett ytterligare reviderat papper presenteras i . Papperet kommer tidigast . Om det inte försenas än mer kan ett eventuellt ministermöte fortfarande äga rum . Vid ministermötet ska beslut om jordbruks- och industrivarutexterna fattas. Målet är att avsluta WTO-förhandlingarna som helhet . Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . framhåller också vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . b) fortfarande viktiga i det framtida europeiska jordbruket - begäran från den rumänska delegationen Bakgrund har begärt att ta upp småskaliga jordbruksföretag vid kommande jordbruks- och fiskeråd. Bakgrunden till varför önskar ta upp frågan är oklar. finner många fördelar med den småskaliga produktionen då den är ett komplement till den konventionella storskaliga produktionen. Småskalig livsmedelsproduktion och förädling är av vikt för sysselsättning på landsbygden och omfattar ofta en besöksnäring relaterad till livsmedelsförädlingen. Verksamheten synes särskilt engagera kvinnor i företagande. Förädlingen ger högvärdiga kvalitetsprodukter med specifik smak och kvalitet som inte alltid är möjliga att utveckla i den konventionella produktionen och efterfrågan på produkterna överstiger ofta tillgången. Den småskaliga produktionen i bedöms ha ett produktionsvärde om ca. Den förväntade tillväxten är förhållandevis hög, , och antas omsättningen vara ca. I finns ca 2.500 producenter som arbetar med småskalig produktion. har denna produktion huvudsakligen stannat inom och exporten har varit av mindre omfattning. Mot bakgrund av försäljningsframgångarna i finns det sannolikt en presumtiv marknad för svenska småskaligt framställda jordbruksprodukter i övriga . Förslag till svensk ståndpunkt ser positivt på ett europeiskt informationsutbyte rörande den småskaliga livsmedelsproduktionen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . c) Situationen på jordbruksmarknaden utvecklingen av jordbruks- och livsmedelspriser - Information från ordförandeskapet Bakgrund De kraftigt stigande livsmedelspriserna har fått allvarliga konsekvenser för fattiga människor i utvecklingsländerna (fram för allt drabbas fattig stadsbefolkning). Orsakerna till dagens höga priser på livsmedel är bl.a. ökad efterfrågan på mat i tillväxtländer, låg produktion liksom biobränsleproduktion, stigande oljepris, den sjunkande dollarkursen samt ökad spekulation i stigande råvarupriser. Det är svårt att peka ut den enskilt starkaste orsaken till höjda priser, alla faktorer hänger ihop och påverkar varandra. På kort sikt är höga livsmedelspriser allvarliga för världens fattiga och humanitära biståndsinsatser är betydelsefulla för att mildra effekterna av prisökningarna. Program har vädjat om extra stöd och har fattat beslut om en utökning med utöver det ordinarie stödet på . På kan en högre prisnivå leda till positiva effekter i i form av högre inkomster, bättre levnadsförhållanden och en mer omfattande utveckling av landsbygden. Därmed kan fattigdom bekämpas och långsiktig utveckling gynnas. Ökade investeringar i jordbrukssektorn i skulle kunna bidra till att avhjälpa fattigdomen i flera länder. Att priserna nu ser ut att ligga kvar på en hög nivå kan uppmuntra den utvecklingen. önskar se en ökad handelsliberalisering, vilket minskar handelssnedvridningarna på världsmarknaden. verkar också för en reformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, fram för allt i form av nedtrappning av det traditionella jordbruksstödet. En sådan reform underlättas av de höga livsmedelspriserna. Båda dessa processer kan bidra till en situation där produktion och handel med jordbruksprodukter i större utsträckning tillåts reagera på marknadssignaler, vilket kan ha en dämpande effekt på priserna på världsmarknaden. Se bilaga 2. Förslag till svensk ståndpunkt På kort sikt är höga livsmedelspriser allvarliga för de av världens fattiga som är nettoköpare av livsmedel och livsmedelsbistånd blir ett nödvändigt instrument för att lösa de akuta problemen. På kan dock de höga priserna leda till mer positiva konsekvenser, i form av högre inkomster, bättre levnadsförhållanden och en mer omfattande landsbygdsutveckling. Detta vore till nytta för flertalet av de fattiga som lever på landsbygden. Det nuvarande höga prisläget på livsmedel skapar möjligheter för att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken ytterligare vilket bidrar till ökad samstämmigheten med andra politikområden som exempelvis EU:s utvecklingspolitik. Det gör också att det blir allt mer centralt att komma till ett avslut i WTO-förhandlingarna. Det är viktigt att vi fortsätter att analysera de bakomliggande orsakerna till de höjda livsmedelspriserna och lindrar de negativa konsekvenserna. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Frågan är generell och utifrån den senaste tidens matprisökningar. Det är främst vissa u-landsfrågor som skiljer det första utkastet från det andra: Särskilda produkter (villkor för mindre långtgående tullsänkning för ett visst antal u-landsprodukter) och särskild skyddsmekanism för (möjlighet för att tillämpa en tilläggstull om importkvantiteten ökar kraftigt eller om importpriset är väldigt lågt). Lägre tullsänkningar för ett begränsat antal produkter. Tullkvoter måste ökas/öppnas som kompensation Exempel på geografiska ursprungsbeteckningar är parmesanost, och fetaost.