eunbil · GW0N77AFB · 2008-09-29 00:00:00 — Rådetsmöte (energi) Rubrik: Inre marknadspaketet för energi a) KOM (2007) 528 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /54/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el. (13043/07 221 CODEC 948) b) KOM (2007) 529 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /55/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (13045/07 222 CODEC 949) c) KOM (2007) 530 och rådets förordning om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (13046/07 223 CODEC 950) d) KOM (2007) 531 och rådets förordning om ändring av förordning 1228/2003/EG om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (13048/07 224 CODEC 951) e) KOM (2007) 532 och rådets förordning om ändring av förordning 1775/2005/EG om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten (13049/07 225 CODEC 956) dokument: Fakta-PM 2007/08:FPM16 behandlad vid samråd med : , och Bakgrund Vid ska energiministrarna anta en politisk överenskommelse om de fem rubricerade rättsakterna, två direktiv samt tre förordningar. lade fram ett tredje inre marknads-paket med förslag som följer upp Europeiska rådets Energihandlings-plan. Detta paket är det tredje i ordningen och utgör en revidering av det senaste lagstiftningspaketet, som antogs 2003 och som bl.a. innebar att såväl företags- som hushållskunder fritt kan välja leverantör . I kommissionens förslag till ett tredje paket läggs tonvikten på åtgärder för att förbättra konkurrensen och öka transparensen samt förbättra el och gasmarknadernas funktion. Ett av huvudförslagen rör sk. effektiv åtskillnad mellan transmissionsverksamhet och handel respektive produktion av el och gas. Vidare föreslås de nationella tillsyns-myndigheterna för el - och gasmarknaderna få stärkt oberoende och mer harmoniserade befogenheter, liksom utökade uppgifter. Vidare föreslås det inrättas en ny europeisk myndighet, en s.k. Energibyrå för el och gas där de nationella tillsynsmyndigheterna är representerade. Vidare föreslås exempelvis inrättandet av ett organ för europeiskt samarbete mellan transmissionssystemoperatörer och åtgärder som syftar till stärkt marknadstransparens. Vid och vid misslyckades medlemsstaterna att nå en samsyn i åtskillnadsfrågan och därmed även i övriga frågor rörande det tredje paketet. Vid vår-toppmötet uppmanades dock rådet att nå en överenskommelse avseende paketet senast . Inför TTE rådet presenterade ordförandeskapet ett förslag till allmän inriktning med kompromissförslag avseende de utestående frågorna, bl.a. åtskillnadsfrågan, tredjelandsklausulen, procedurer för att fastställa tekniska koder för el och gasnäten, Energibyråns roll, kommittologiförfarande m.m. Det mest centrala förslaget var att ett tredje alternativ till att uppnå effektiv åtskillnad introducerades, vid sidan om kommissionens ursprungliga två, full ägarskapsåtskillnad och oberoende system-operatörer. Detta tredje alternativ medgav att transmissionsverksamhet får bedrivas i vertikalt integrerade företag men då med tillämpande av en särskild regleringsregim för att säkerhetsställa att en effektiv åtskillnad ändå uppnås. Vid TTE rådet vidtog långa förhandlingar om ordförande-skapets förslag till allmän inriktning. Inriktningen godtogs slutligt efter vissa justeringar. I huvudsak rörde justeringarna texterna avseende effektiv åtskillnad, där majoriteten av medlemsstater fick acceptera att det tredje åtskillnadsalternativet också skulle gälla för både el och gas, men i gengäld fick till stånd en del skärpningar när det gäller transmissionsverksamhetens oberoende. Man enades också om en sträng översynsklausul beträffande vertikalt integrerad transmissionsverksamhet när regelverket varit i kraft . Vidare introducerades en princip om sk. gemensam spelplan (level playing field) för den inre marknaden. En sådan bestämmelse ska ge utrymme för medlemsstaterna att med iakttagande av gemenskapsrätten, vidta åtgärder främst i syfte att hindra att vertikalt integrerade företag köper upp företag som är ägarskapsåtskillda. Vissa justeringar skedde också av texten avseende den sk. tredjelandsklausulen som rör förutsätt-ningarna för att transmissionsverksamhet ska få kontrolleras av ett land utom EU. Särskilt framhölls vikten av att det ska säkerhetsställas att leveranssäkerheten under sådana förhållanden kan säkerhetsställas och upprätthållas. Det överenskoms också att kommissionen ska få yttra sig över en nationell tillsynsmyndighets utkast till beslut om certifiering av transmissionsverksamhet, men att tillsynsmyndigheterna inte är juridiskt bundna att följa kommissionens yttrande. In i det sista var det oklart om det skulle gå att uppnå en överens-kommelse kring förslaget. I slutskedet genomfördes också vissa korrigeringar i texterna så att det framgick att inte alla medlemsländer stödde alla detaljer i den allmänna inriktningen. Efter har det tredje paketet fortsatt att beredas. Modifieringar har skett av rättsakterna för att säkerställa kongruens med den antagna allmänna inriktningen eller i övrigt för att förtydliga texterna. Den sk. tredjelandsklausulens slutliga utformning liksom hur principen om sk. level playing field ska komma till uttryck har varit föremål för mest diskussion, då dessa var förhållandevis outvecklade i den allmänna inriktningen som antogs . När det gäller tredjelandsklausulen har flera versioner med olika innehåll diskuterats. Den version som kunnat accepteras av majoriteten av medlemsstaterna innebär att transmissionsverksamhet som är kontrollerad av person eller företag i tredjeland ska certifieras av den nationella tillsynsmyndigheten. Vid certifieringen ska klarläggas att reglerna om åtskillnad är uppfyllda. Vidare ska det klarläggas att försörjningstryggheten inte är hotad. Vid certifieringen ska eventuella avtal och överenskommelser med tredje land beaktas. Hur stort inflytande kommissionens bedömning ska ha för utfallet i certifieringsproceduren är i skrivande stund under förhandling. När det gäller utformningen av principen om levelplayingfield så förs i skrivande stund en diskussion om en sådan ska inkluderas i paketet genom beaktandesatser eller i form av artiklar. finns ett förslag från ordförandeskapet om att principen kommer till uttryck i en beaktandesats samt ett mer omfattande förslag från några medlemsstater där principen föreslås utformas i både artiklar och beaktandesatser. Det råder förhoppningar om att dessa frågor får sin slutliga utformning innan . Vidare finns det också vissa kvarstående detaljinvändningar från medlemsstater avseende bl.a. införandet av fler undantag för små isolerade elsystem, att minska inslagen av kommittologiförfarandet, sekretess, röstningsregler inom Energibyrån m.m. Det är i skrivande stund då coreper inte har ägt rum, svårt att sia om någon av dessa frågor kommer att kvarstå som utestående vid ministermötet. Bortsett från tredjelandsklausulen och levelplayingfield bedöms ingen av dessa övriga frågor ha tillräckligt stöd i rådet för att hota att en politisk överenskommelsen ska kunna nås vid . Rättslig grund och beslutsförfarande För lagstiftningspaketet gäller artikel 95 i EG-fördraget. Frågan kräver kvalificerad majoritet. EP är medbeslutande. Svensk ståndpunkt Regeringen ställde sig bakom den allmänna inriktning som då antogs och kan nu ställa sig bakom det förslag till politisk överens-kommelse som formaliserar och konkretiserar den tidigare överens-kommelsen i rådet. Enligt regeringen är det tredje inre marknadspaketet nödvändigt för att komma närmare målet om en gemensam, välfungerande, konkurrensutsatt gemensam el och gasmarknad. Den allmänna inriktningen från energirådsmötet slog fast att det inre marknadspaketet ska innehålla en sk. tredjelandsklausul samt en bestämmelse om jämlik spelplan (level playing field). Om dessa frågor inte nått en slutlig utformning före rådsmötet avser regeringen verka för att bestämmelserna får en utformning som inte urvattnar den politiska överenskommelsen i övriga delar. inställning parlamentets röstade i plenum om elmarknads-direktivet (2007/0195(COD)), Energibyråförordningen (2007/0197(COD))och Elförordningen (2007/0198(COD)) samt om gasmarknadsdirektivet (2007/0196(COD)) och gasförsörj-ningsdirektivet (2007/0199(COD)). Sammanfattningsvis kan konstateras att inte helt delar Rådet syn på hur det tredje inre marknadspaketet ska utformas. De viktigaste skillnaderna är bl.a. att inte medger att något tredje åtskillnads-alternativ avseende elmarknaden får existera, att Energibyrån ska ha en starkare roll, samt att man vill stärka konsumenters rättigheter. Förslagen Syftet med de förslag som utgör innehållet i den politiska överens-kommelsen är att skapa en konkurrensutsatt inre marknad för el och gas. Förslagen medför ytterligare harmonisering av medlemsstaternas regelverk och den inre marknadens funktion. I huvudsak innebär paketet att nuvarande el och gasförordning samt el- och gasmarknadsdirektiv kompletteras med minimikrav för marknadens utformning och funktion samt att ett antal procedurregler införs som klargör maktbalansen, rollerna och uppgifterna mellan de nationella tillsynsmyndigheterna, medlemsstaterna, kommissionen, Energibyrån samt transmissionssystemoperatörerna. Förordningen om Energibyrån är ny och har till syfte att ange hur energibyråns inre verksamhet ska utformas samt vilka uppgifter och befogenheter byrån ska ha på el och gasmarknaderna. När det gäller sakinnehållet i det tredje paketet kan bl.a. följande nämnas. Den omtvistade åtskillnadsfrågan i det liggande förslaget innefattar tre huvudalternativ för effektiv åtskillnad. Dessa alternativ ska existera parallellt och anses likvärdiga. Varje åtskillnadsalternativ har dock sin specifika regleringsregim för att säkerhetsställa att en effektiv åtskillnad upprätthålls. Efter att regelverket tillämpats ska kommissionen se över om transmissionsverksamhet som bedrivs inom vertikalt integrerade företag uppfyller kravet på effektiv åtskillnad. Vidare ska staten ges förutsättningen att äga både produktion och trans-missionsverksamhet som transmissionsverksamheten betraktas som ägarskapsmässigt åtskild. Vissa länder har undantagits från kravet på åtskillnad på den grunden att länderna betraktas som små och isolerade marknader. Samtliga transmissionsverksamheter ska genomgå en certifieringsprocedur. Liggande förslag innehåller också procedurreglerna för en sådan certifiering. En europeisk organisation bestående av transmissionsföretagen. ENTSO ska inrättas och ha till uppgift att inom givna ramar föreslå tekniska föreskrifter för el och gasmarknaderna. Det anges också en procedur som ska iakttas vid utformningen av sådana tekniska regler samt ett alternativt förfarande för att anta tekniska föreskrifter om ENTSO inte kan enas om dess utformning. En europeisk energibyrå inrättas. Den ska bl.a. ha till uppgift att fatta bindande beslut i frågor som rör gränsöverskridande el och gasför-bindelser. En tvåstegsansats ska tillämpas där ett gränsöverskridande ärende först prövas nationellt och endast av energibyrån om inte överenskommelse har träffats mellan tillsynsmyndigheterna i den berörda länderna. Byrån ska vidare bl.a. delta i utformningen av tekniska föreskrifter och avge yttranden kring hur de gemensamma regelverken för el och gas ska tolkas. Nationella tillsynsmyndigheters uppgifter och befogenheter harmoniseras och stärks. ska ges en fristående roll samt ha möjlighet att fatta kraftfulla beslut. Kommissionen ges utökade befogenheter att t.ex. utfärda närmare riktlinjer för hur regelverken ska tillämpas. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Antagandet av de fem rättsakterna innebär att ländernas nationella lagstiftning kommer att behöva ändras. För svensk del rör ändringarna främst ellagen (199:857) och naturgaslagen (2005:403) men även förordningar genom myndighetsinstruktioner kommer att påverkas av förslagen. Införandet av Energibyrån kommer att innebära att en ny europeisk myndighet etableras. Denna myndighet kommer att ges rätten att fatta vissa för medlemsstaterna bindande beslut. Inrättandet av byrån kommer också få betydelse för svensk lagstiftning då byrån ska avge yttranden kring hur de gemensamma regelverken för el och gas ska tolkas. Ekonomiska konsekvenser Förslaget kan förväntas medföra budgetära konsekvenser genom att tillsynsmyndigheterna föreslås få nya och utökade uppgifter samt stärkta tillsynsbefogenheter. Det kan inte uteslutas att vissa av bestämmelserna också kan få ekonomiska konsekvenser för den systemansvariga myndigheten . Omfattningen är svår att precisera. Inrättandet av Energibyrån kommer att få vissa budgetära konsekvenser för gemenskapen. Fackuttryck Transmissionsverksamhet Nätverksamhet som innefattar stamnäten och vanligen de gränsöverskridande förbindelserna mellan medlemsstaterna