rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — De grundläggande tankarna bakom skogsbeskattningen är att en skogsägare ska beskattas endast för avverkningar som innebär att han tillgodogör sig avkastningen på skogen, medan den del av avverkningen som utgör ett kapitaluttag inte ska beskattas.5 I den proposition6 som hade att bereda inför reformeringen av skogsbeskattningen framhölls att det lämnade förslaget främst skulle ses som en teknisk översyn av reglerna för beskattning av skogsinkomster och att det fanns skäl som skulle tala för tillsättandet av en mer grundläggande utredning rörande skogsbeskattningen. Någon sådan utredning har dock inte gjorts efter att lagstiftningen trädde i kraft fr.o.m. . Det har därefter i olika sammanhang framhållits behov av en översyn av regelverket kring skogsavdrag i skattelagstiftningen, bl.a. i betänkande från år 2001.7 I utredningsbetänkandet pekade utredaren på att skogsavdragen sannolikt har en inte obetydlig höjande effekt på fastighetspriserna samt att skogsavdraget speciellt vid vanliga förvärv stimulerar till mycket höga virkesuttag. Frågan om behovet av en översyn aktualiserades även 2006 av den dåvarande finansministern i en interpellationsdebatt som aviserade att frågor om skogsbeskattning kommer att bli föremål för behandling i en kommande samlad skatteöversyn.8 4Nordisk skattevitenskaplig forskningsråd (NSFR), 2005. 5För att illustrera detta kan paralleller dras till en bankplacering. Vid en sådan placering beskattas räntan (avkastningen) medan ingen beskattning träffar det uttagna kapitalet. 1978/79:204. 8Riksdagens snabbprotokoll 2005/06:101. 1.2 Syfte och inriktning uppföljning syftar i första hand till att fördjupa kunskaperna om hur den nuvarande skogsbeskattningen, särskilt skogsavdraget, fungerar utifrån den neutralitetsprincip som skattereform vilar på. I uppföljningen ingår även att belysa skogsavdraget utifrån näringspolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Uppföljningen är i första hand inriktad på att ur skattehänseende belysa hur utformningen av regelverket för skogsavdrag påverkar incitamentsstrukturen inom skogsbruket. Uppföljningen utgår från följande två frågeställningar: Hur påverkar skogsavdragets konstruktion avverkningar och skogsvårdande insatser, utbudet av skogsråvara och priset på skogsfastigheter m.m.? Fungerar skogsavdraget på ett ändamålsenligt sätt med hänsyn till de villkor som gäller för dagens skogsbruk? Som delar i uppföljningen har ingått att utifrån olika förarbeten och litteratur m.m. sammanfatta och ge en allmän bakgrund till den del av inkomstbeskattningen som innefattar det nuvarande systemet med skogsavdrag. I detta har även ingått att beskriva skogsavdraget och dess utformning i förhållande till de grundläggande principerna, bl.a. den om neutralitet, som ligger till grund skattereform. Med hjälp av en litteraturgenomgång har även en översiktlig studie gjorts av andra värdeminskningsavdrag vars utformning i viss mån liknar skogsavdraget. Som en del i uppföljningen har även ingått att genomföra en studie av skogsavdragets användning bland enskilda skogsägare samt att analysera skogsavdragets påverkan på bl.a. avverkningar, investeringar och skogsvårdande insatser, utbudet av virke och skogsfastighetspriser m.m. Denna del av uppföljningen har genomförts av en forskargrupp vid (), , under ledning av professor , som svarar för undersökningens analyser och slutsatser. I forskargruppen har även ingått agronomie doktor samt jägmästarstudenterna Syftet med den studie av skogsavdragets användning och effekter som forskargruppen har genomfört har varit att fördjupa kunskaperna om hur den nuvarande skogsbeskattningen, med fokus på skogsavdraget, fungerar utifrån den neutralitetsprincip som skattereform vilar på. I studien har ingått 9 I arbetet med att genomföra telefonintervjuer har studenterna , , , , och varit behjälpliga. I bilagorna 3 och 4 ges en utförligare beskrivning av genomförandet av forskarstudien. att belysa hur skogsavdragets konstruktion påverkar avverkningar och skogsvårdande insatser, utbudet av skogsråvara och priset på skogsfastigheter m.m. utifrån följande frågeställningar: I vilken utsträckning utnyttjar de privata, enskilda skogsägarna de möjligheter som skogsavdraget ger? Hur uppfattar skogsägarna de incitament som skogsavdraget innebär? Hur påverkar skogsavdraget avverkningar och skogsvårdande insatser? Mot bakgrund av resultatet av belysningen av ovanstående frågeställningar och baserat på tidigare kunskap behandlas även följande frågeställningar: Hur påverkar skogsavdraget utbudet av rundvirke? Hur påverkar skogsavdraget priset på skogsfastigheter? Datainsamlingen har begränsats till tre län: , och vilket påverkar resultatens generaliserbarhet. En strävan hos forskarna har varit att hitta och peka på de mest intressanta och viktigaste sambanden. För att undersöka i vilken utsträckning skogsägarna utnyttjar de möjligheter som skogsavdraget ger och hur de uppfattar de incitament som skogsavdraget innebär har forskarna studerat ett urval av privata enskilda skogsägare till fastigheter om köpta . Bland dessa köpare finns det såväl personer som är skogsägare som nyblivna skogsägare. Forskarnas syfte var att jämföra deras kunskap om och inställning till skogsavdraget med de personer som köpte en fastighet . Ekonomisk information om de skogsägare som köpte en skogsfastighet har man framför allt fått från deklarationer. Forskarna har även genomfört telefonintervjuer för att samla in information om avverkningar, skogsvårdsaktiviteter, virkesförråd samt, som framgått, kunskap om och inställning till skogsavdraget. För att belysa hur olika intresseorganisationer och/eller näringslivsorganisationer för skogsägare ser på skogsavdraget har LRF Skogsägarna, och skogsindustrier beretts tillfälle att lämna synpunkter på om det nuvarande skogsavdraget är ändamålsenligt eller om det finns några problem som organisationerna har uppmärksammat. Även har getts tillfälle att ge sin syn på skogsavdraget. En översiktlig litteraturgenomgång har även gjorts av resultaten av den forskning som gjorts rörande skogsavdraget. Som en del av uppföljningen har ingått att belysa skogsavdraget ur ett statligt budgetperspektiv. När det gäller skogsavdragets offentligfinansiella effekter har dessa bl.a. undersökts genom en analys av skogsavdragets effekter då schablonen inte korrekt fångar de faktiska avdragsgilla kostnaderna och en analys av effekterna av ett slopat skogsavdrag i jämförelse med slopad återföring. Dessutom har de offentligfinansiella effekterna analyserats när det gäller de nuvarande avdragsreglerna för enskilda näringsidkare och fåmansbolag. Budgetkontoret vid har tagit fram underlag för denna del av uppföljningen. En fråga som har aktualiserats under uppfölj- ningen rör om skogsavdrag kan anses utgöra statsstöd. För en närmare belysning av denna fråga har en juridisk genomgång gjorts av förarbeten och regelverk kring statsstöd inom EU. I uppföljningen har en kort beskrivning av skogsbeskattningen i och gjorts. I detta har bl.a. ingått att belysa hur dessa länder har utformat beskattningen av skogsbruket och om det finns särskilda regler för att utjämna skatteuttaget för skogsbruket. Underlagen för denna del har tagits fram i samarbete med utredningstjänsten vid den finländska och doktor vid (Metla) i . För har uppgifter inhämtats från . Professor vid institutt for naturforvaltning vid for miljø- og biovitenskap har läst och lämnat synpunkter på avsnittet om den norska skogsbeskattningen. uppföljning har framför allt inriktats på skogsavdraget. Detta innebär att fokus har lagts på skogssektorns primärproduktion. I uppföljningen har inte ingått att studera förädling av skogsråvaran. Uppföljningen har i huvudsak avgränsats till skogsbruk som bedrivs som enskild näringsverksamhet. För att ur olika perspektiv kunna belysa skogsavdraget med utgångspunkt från den neutralitetsprincip som ligger till grund skattereform görs dock en översiktlig jämförelse av de skillnader som finns när det gäller beskattningen för skogsbruk som bedrivs som fåmansbolag m.m. respektive som enskild näringsverksamhet. Uppföljningen har inriktats på att fördjupa kunskaperna om skogsavdraget och dess konsekvenser. I de fall där andra delar av skogsbeskattningen berörs har detta skett endast översiktligt och med utgångspunkt från att de på olika sätt har beröring med skogsavdraget. I uppföljningen beskrivs de olika förutsättningar som ligger till grund för bedömningen av om särskilda insatser som en stat vidtar utgör statsstöd. Någon bedömning av skogsavdragets status ur statsstödshänseende görs dock inte inom ramen för denna uppföljning. I uppföljningen har inte heller ingått att analysera de särskilda insatser med avseende på skattereduktioner som föranleddes av stormen i . Rapporten inleds med en sammanfattning där en redovisning görs av de resultat som uppföljningen visar på. I kapitel 2 ges en kortfattad introduktion till skogspolitiken och den statliga styrningen inom området. I kapitlet beskrivs även ägandet av skogen och prisutvecklingen på skogsfastigheter och virke. I kapitel 3 ges en historik som beskriver hur skogsavdraget har fått sin nuvarande utformning. I kapitel 4 ges en introduktion till de särregler som gäller inom skogsbeskattningen och det nuvarande regelverket för skogsavdrag. I kapitlet ges även en översiktlig beskrivning av andra möjligheter som finns för att utjämna inkomster . I kapitlet behandlas även återföring av värdeminskningsavdrag. En analys görs också av neutraliteten i beskattningen av olika företagsformer med avseende på skogsavdraget. I kapitel 5 redovisas en analys av vilken påverkan och vilka effekter skogsavdraget har på bl.a. avverkningar, investeringar och skogsvårdande insatser, utbudet av virke och fastighetspriser. Kapitlet syftar till att ge en belysning av ändamålsenligheten i nuvarande skogsavdrag och hur det fungerar med hänsyn till de villkor som gäller för dagens skogsbruk. I kapitel 6 återges den syn som berörda intresseorganisationer och myndigheter gett uttryck för när det gäller skogsavdraget. I kapitel 7 beskrivs och analyseras skogsavdragets offentligfinansiella effekter. I kapitlet beskrivs även skogsavdraget som skatteutgift och dess förhållande till statsbudgeten. En belysning av skogsavdraget görs även i förhållande till om statsstöd. I kapitel 8 redovisas slutligen översiktliga beskrivningar av de system för skogsbeskattning som tillämpas i och . I detta ingår bl.a. att belysa hur dessa länder har utformat beskattningen av skogsbruket och om det finns särskilda regler för att utjämna skatteuttaget för skogsbruket. 2 Allmänt om skog och skogsbruk I detta avsnitt ges inledningsvis en kortfattad introduktion till den statliga styrningen och skogspolitiken. Därefter ges en allmän beskrivning av ägande och prisutveckling för skogsfastigheter och virke m.m. 2.1 Skogspolitiken och den statliga styrningen beslutade om grunderna för skogspolitiken. Riksdagsbeslutet innebar att två för skogspolitiken jämställda mål formulerades, där det ena utgörs av ett produktionsmål och det andra av ett miljömål: Skogen är en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. I enlighet med skogsvårdslagen (1979:429) är en skogsägare skyldig att sköta skogen så att den ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Enligt samma lag ska vid skötseln även tas hänsyn till andra allmänna intressen. För att detta krav ska kunna uppfyllas måste skogsägaren uppfylla vissa skyldigheter för bl.a. plantering av ny skog, hjälpplantering, röjning, gallring och andra åtgärder som behövs för att skogen ska utvecklas tillfredsställande.11 För att få en uppfattning om de tidsperspektiv som gäller för skogsbruket kan följande schematiska beskrivning som visas i tabellen nedan användas som illustration. Den visar de åtgärder som en markägare har att vidta för att vårda skogsmarken.12 1.Kalavverkning år 1. 2.Hyggesrensning år 1 (antingen före eller efter slutavverkning). 3.Markberedning efter avverkning. 4.Skyddsdikning efter avverkning. 5.Plantering eller sådd efter avverkning. 6.Plantinventering kan exempelvis ske vid tre olika tillfällen, efter plantering samt 2 och efter plantering, dvs. 5 och efter avverkning. 7.Röjning efter avverkning. 8.Gallring efter avverkning. 9.Hyggesrensning strax före slutavverkning för att underlätta den maskinella avverkningen. 10.Slutavverkning efter plantering. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352. 11Antonson, 2006. 12Skatteregler för inkomster av skogsbruk (). 2007/08:RFR13 3B2 ALLMÄNT OM SKOG OCH SKOGSBRUK Regeringens uppföljning av skogspolitiken Skogspolitiken har utvärderats , 2002 och 2004. Ett syfte med utvärdering var att beskriva effekterna av skogspolitiken och att jämföra den då gällande skogspolitiken med de mål som fanns uppsatta för bl.a. skogspolitik och miljökvalitet. I huvudsak studerades de förändringar som hade ägt rum . Utvärderingen visade bl.a. på svårigheter i att särskilja vilken påverkan som olika faktorer som bl.a. skogspolitiska mål, lagstiftning och skattepolitik har för genomförandet av den beslutade skogspolitiken. Som en del i utvärderingen behandlades också skogsavdraget. Här konstaterades att reglerna som tillåter avdrag för avverkning av skog på befintlig fastighet ökar incitamentet för den som redan äger en skogsfastighet med avverkningsbar skog att köpa ytterligare en skogsfastighet. På så sätt kan skogsägaren avverka med låg skattebelastning på antingen den nyförvärvade fastigheten eller den befintliga fastigheten. I utvärderingen pekades vidare på att också likviditeten och soliditeten förstärks genom en lägre skattebelastning på avverkningsinkomsten. Skogsavdragen underlättar finansiering av fastighetsförvärv och stimulerar, enligt utvärderingen, till ökade virkesuttag i anslutning till sådana förvärv, något som enligt utvärderingen i sin tur leder till att betalningsförmågan för skogsfastigheter ökar. Av utvärderingen framgick vidare att de flesta skogsägare vid köp av en skogsfastighet använder sig av skogsavdraget som har blivit en viktig finansieringsmöjlighet.13 Den senaste utvärderingen av skogspolitiken gjordes av skogsutredning.14 hade till uppgift att genomföra en fördjupad oberoende utvärdering och översyn av skogspolitiken där utgångspunkten var att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast, vilket bl.a. innebär att skogsnäringen ska vara ekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar. Skogsbeskattningen och dess inverkan på skogspolitiken berördes endast i mycket begränsad utsträckning. Den fråga som behandlar beskattning och som lyftes fram i utredningen rör periodiseringar av ersättningar för naturvårdsavtal. Utredaren tog också upp frågan om målformuleringen för skogspolitiken och konstaterade att det på en övergripande nivå inte fanns någon målkonflikt mellan de två jämställda målen för skogspolitiken. pekade utredaren på att när avvägningar ska göras på beståndsnivå kan situationer uppstå där skogspolitikens tänkande i både och innebär en känsla av att de skogspolitiska målen står i konflikt med varandra på ett sådant sätt att det är svårt att veta när en rimlig avvägning gjorts. Utredaren lämnade i sitt betänkande förslag på ny formulering av det skogspolitiska målet. 13Skogsstyrelsen, 2001. 14SOU 2005:39 och SOU 2006:81. 3B2 ALLMÄNT OM SKOG OCH SKOGSBRUK 2007/08:RFR13 2.2 Allmänt om skogen och det svenska skogsbruket15 I hela världen finns omkring 4 miljarder hektar skogsmark, vilket motsvarar en dryg tredjedel av den totala landarealen. totala landareal uppgår till och av denna utgörs ca av skogsmarksareal. Det totala svenska virkesförrådet16 beräknas uppgå till skog fördelat på tall (), gran (), björk (), övriga lövträd () och torra träd (). är skog per hektar på skogsmark. har virkesförrådet i skogar ökat med . I har virkesförrådet mer än fördubblats sedan början av 1900- talet. Den nuvarande årliga tillväxten är skog vilket kan jämföras med då tillväxten var skog. Den största ökningen har skett i . Ägandet av den svenska skogsmarken är fördelat på följande sätt:17 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006. Den svenska skogen ägs till drygt hälften av enskilda skogsägare medan den andra hälften delas mellan olika privata företag samt staten och allmänna ägare. ägdes drygt 250 000 taxeringsenheter med skogsmark av fysiska personer medan knappt 4 000 taxeringsenheter ägdes av aktiebolag. De flesta privatägda skogarna återfinns i södra Av skogsägarna var kvinnor och män. Andelen utboägda företag, dvs. företag vars ägare bor utanför den kommun där fastigheten är belägen, uppgick till . I en undersökning som presenterades anges en stadig årlig ökning av utboägandet, men att det ändå är som bor på den egna fastigheten. De flesta har enligt undersökningen förvärvat sin fastighet från föräldrarna eller andra släktingar, medan har köpt sin fastighet på den öppna marknaden. Skogsägarna karakteriseras som en hetero- 15Skogsstyrelsen, 2006b. 16Med virkesförråd avses virkesvolymen. 17Uppgifterna är redovisade enligt Riksskogstaxeringen och i enlighet med den klassificering av ägare som används . 18Skogsstyrelsen, 2006b. 2007/08:RFR13 3B2 ALLMÄNT OM SKOG OCH SKOGSBRUK gen grupp med allt högre genomsnittsålder. Enligt undersökningen är ungefär två tredjedelar av skogsägarna medan är yngre än 41 år.19 2.3 Prisutveckling på skogsfastigheter och virke Den genomsnittliga prisutvecklingen på skogsfastigheter framgår av tabell 3 nedan. Detta visas genom utvecklingen av den s.k. köpeskillingskoefficienten som utgörs av förhållandet mellan genomsnittligt pris och genomsnittligt taxeringsvärde (basvärde). UTVECKLING AV GENOMSNITTLIG KÖPESKILLINGSKOEFFICIENT FÖR LANTBRUKS- OCH SKOGSFASTIGHETER ÅREN 19952004 (pris/taxeringsvärde) Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006 (SCB). Uppgifterna visar köpeskillingen för skogsfastigheter sett till ett genomsnitt för hela landet. I tabell 4 nedan visas för perioden 19992005 prisutvecklingen för skogsfastigheter med en uppdelning efter andel skogsbruksvärde, dvs. värdet av taxeringsenhetens skogsmark med växande skog och markanläggningar som används eller behövs för skogsbruk. I tabellen anges antal försäljningar och köpeskillingskoefficient, dvs. pris per taxeringsvärde. Som framgår av tabellen har priserna för skogsfastigheter ökat under 19992005 och är högst för . 19 I Skogsbarometern presenterar återkommande de undersökningar som företaget gör om skogsägarnas uppfattning och förväntningar på konjunkturen. 3B2 ALLMÄNT OM SKOG OCH SKOGSBRUK ANTAL FÖRSÄLJNINGAR OCH PRISUTVECKLING FÖR LANTBRUKS- OCH SKOGSFASTIGHETER 19992005, FÖRDELAT PÅ ANDEL SKOGS- de (%) Källa: SCB (försålda lantbruk efter region, andel skogsbruksvärde, tid och tabelluppgift). För att få en indikator på i vilken riktning utvecklingen av priser för skogsfastigheter går i olika delar av landet kan den skogsprisstatistik som återkommande tar fram användas. Enligt prisstatistiken för har priserna för skogsfastigheter, sett till genomsnittet för hela landet, stigit per kubikmeter skog. Det innebär en ökning jämfört med . har priserna på skogsfastigheter ökat med . Prisuppgifterna i tabellen nedan visar prisutvecklingen i nominella priser för skogsfastigheter i , dels totalt, dels regionalt.20 GENOMSNITTSPRISER FÖR SKOGSFASTIGHETER, KR/M3 SKOG, 20032006 Område I: , , , , , , , . Område 2: , , , , . Område 3: , , . Område 4: , och . Område 5: , landskap. Källa: , och . Priserna på olika typer av leveransvirke varierar mellan olika delar av . I den följande tabellen visas hur de genomsnittliga leveransvirkespriserna21 har utvecklats för sågtimmer och massaved . 20Pressmeddelande Ny skogsprisstatistik från för . Prisuppgifterna bygger på uppgifter som inhämtats från mäklare runt om i landet. Indelningen i områden följer den som tillämpas av enheten för fastighetsuppdrag vid . 21Med leveransvirke avses att skogsägaren avverkar virket i egen regi eller genom att entreprenör utför avverkningen. Skogsägaren ansvarar själv för uttransport till bilväg. 3B2 ALLMÄNT OM SKOG OCH SKOGSBRUK UTVECKLING AV GENOMSNITTSPRISER I OLIKA LANDSDELAR FÖR Källa: Skogsstatistisk årsbok 2006 (Skogsbrukets datacentral [SDC], ). Region är samma geografiska område som de tre nordligaste skogsägareföreningarna omfattar och region är samma geografiska område som och region är resten av landet. Som tabellen visar har genomsnittspriserna för olika typer av leveransvirke, sett till hela landet, sjunkit . För massaved av björk har dock genomsnittspriset för hela landet ökat något . Ser man i stället prisutvecklingen fördelad på regioner så skiljer sig region från regionerna Mellan och Syd då de genomsnittliga priserna för leveransvirke i stället har ökat något . Detta gäller dock inte för massaved av björk. 3 Beskattning av skogsintäkter en tillbakablick För att ge en bakgrund till skogsavdraget och hur det har fått sin nuvarande utformning ges i detta avsnitt en beskrivning av skogsbeskattningen och framväxten av skogsavdraget . En utförligare beskrivning av historiken ges i bilaga 1. 3.1 Skogsbeskattningen enligt regelverk Skogsavdraget fick sin ursprungliga utformning i och med tillkomsten av kommunalskattelag. En grundläggande tanke bakom det gamla regelverket var att skogsägaren, i likhet med vad som gäller med nuvarande regler, endast skulle beskattas för skogens avkastning medan kapitaluttag inte skulle beskattas. I enlighet med regelverk fanns möjlighet till s.k. skogsvärdeminskningsavdrag vilka föregick det nuvarande skogsavdraget. Enligt kommunalskattelagen betraktades allt som kom en ägare eller brukare av en jordbruksfastighet till godo som intäkt av jordbruksfastighet. Hit hänfördes också intäkter av skogsbruk. Med uttrycket skogsbruk avsågs främst att den som ägde eller arrenderade en jordbruksfastighet utnyttjade fastigheten, eller viss del av denna, för skogshantering. Från bruttointäkt av jordbruksfastighet fick avdrag göras för omkostnader som var hänförliga till driftskostnader. Avdragsreglerna för ägare överensstämde inte helt med avdragsreglerna för brukare. Rätt till avdrag på grund av avyttring av skog tillkom t.ex. bara ägare av jordbruksfastighet. Skattetekniskt redovisades inkomsterna av jordbruksfastighet enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn togs inte bara till kontanta transaktioner, utan även till s.k. balansposter, t.ex. lager, fordringar och skulder. Avskrivningar på inventarier som användes i skogsbruket fick ske med hänsyn till årlig värdeminskning enligt samma regler som tillämpades i inkomstslaget rörelse eller enligt restvärdesmetoden. Värdet av lager av avverkat virke vid beskattningsårets in- och utgång togs upp i redovisningen av årets resultat. Däremot utgjorde inte den växande skogen (virke på rot) en lagertillgång. Skogen ansågs i stället som tillbehör till fastighet och fick endast skrivas ned enligt särskilda regler om minskning av den växande skogens ingångsvärde eller minskning i dess ingående virkesförråd. Eftersom den växande skogen inte räknades som en lagertillgång blev värdet av årlig skogstillväxt inte inkomstbeskattat för sig. Om den skattskyldige vid deklaration tillämpade kontantprincipen skulle som bruttointäkt för visst beskattningsår tas upp kontanta likvider som hade erhållits samt värdet av gjorda uttag av andra skogsprodukter än ved. Bara intäkter som hade varit tillgängliga att lyfta under beskattningsåret 4B3 BESKATTNING AV SKOGSINTÄKTER EN TILLBAKABLICK och värdet av förmåner som hade utnyttjats under beaktades i inkomstredovisningen. Hade den skattskyldige t.ex. upplåtit avverkningsrätt eller sålt avverkat virke mot likvid som var uppdelad , inkomstredovisades endast den under beskattningsåret influtna delen av likviden. På samma sätt fick avdrag för driftskostnader i skogsbruket endast göras med belopp som betalats kontant under beskattningsåret.