eunbil · GV0N13079 · 2008-02-22 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför samråd med inför konkurreskraftsrådet Antagande av agendan 2. Antagande av A-punktslistan 3. (a-d) DP 3. Lissabonprocessen för ekonomiska reformer -Bidrag till Europeiska rådets vårmöte (KIP) MO ("dokument om nyckelbudskapen") på grundval av följande: a) Kommissionens strategiska rapport om genomförandet av den första Lissabonetappen b) Gemenskapens Lissabonprogram 20082010 c) Kommissionens förslag till integrerade riktlinjer 20082010 d) Länderspecifika rekommendationer Riktlinjedebatt Antagande av dokumentet om huvudfrågorna 6282/08 COMPET 54 RECH 50 ECOFIN 65 UEM 51 AG 15 SOC 96 bidrag till vårtoppmötet är en återkommande process och var senast uppe i nämnden under . Lissabonstrategin i någon form hanteras regelbundet vid konkurrenskraftsrådet. Rådet ska anta ett bidrag med nyckelbudskap till vårtoppmötet. Bidraget slår fast att Lissabonstrategin är rätt väg att gå och att fokus måste vara på genomförande av reformer. Rådet föreslås dela Kommissionens analys att de integrerade riktlinjerna är fortfarande aktuella och behöver inte ändras inför det kommande cykeln för Lissabonstrategin 2008-2010. Bidraget tar därefter upp rekommendationer till vårtoppmötet på följande områden. Investera mer och mer effektivt i kunskap, forskning och innovation Den femte friheten frirörelse av kunskap Att stärka Innovationssystem Inre marknaden Regelförbättring Förbättra ramvillkoren för små- och medelstora företag till ett hållbar ekonomi Främja Europeiskt framgång i den globala marknaden Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bidraget är välstrukturerad och innehåll rätt budskap till stats- och regeringscheferna. Regeringen välkomnar särskilt budskapet att omvandla till en hållbar ekonomi. Se vidare rådspromemoria. Översynen av den inre marknaden EB - Antagande av rådets slutsatser nämndes rapporten om översynen av den inre marknaden vid samråd med då den var en övrig punkt på dagordningen till konkurrenskraftsrådet . kom Kommissionen med meddelandet "En inre marknad för framtidens " som är ett bidrag i form av en rapport och bilagor till den översyn av den inre marknaden som inleddes i mitten av . Rapporten innehåller förslag till sektorsinitiativ (både lagstiftning och icke-lagstiftning) samt förslag till ett nytt arbetssätt för den inre marknaden. Vid konkurrenskraftsrådets möte avses att anta slutsatser om rapporten. Slutsatstexten har behandlats av Coreper där man har enats kring 10 punkter. Förslag till svensk ståndpunkt: välkomnar rapporten och slutsatstexten. Den årliga uppföljningen har varit en särskilt viktig fråga som finns med i punkt 10. ser det som en framgång att man antar slutsatser i ämnet både vid konkurrenskraftsrådet samt vid europeiska rådets vårtoppmöte. Meddelande från Kommissionen till Rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och ; En europeisk strategisk plan för energiteknik (SET-plan) Mot en framtid med låga koldioxidutsläpp MO - Åsiktsutbyte Den i Energihandlingsplanen aviserade Strategiska energiteknikplanen för (SET-Plan) lanserades och blev då föremål för en debatt i (energi) och togs därför upp på . Utifrån policydebatten har det slovenska ordförandeskapet utarbetat ett utkast till rådsslutsatser, som främst diskuterats i , men där också bidragit. ska endast hålla en debatt om SET-planen utifrån ett antal vägledande frågor. Avsikten är att rådsslutsatserna ska antas av och sedan utgöra bidrag till Europeiska Rådets vårtoppmöte. Förslag till svensk ståndpunkt: Att i debatten välkomna SET-Planen och då klimatpaketets ambitiösa mål förutsätter integrerade åtgärder som involverar både styrmedel och teknikutveckling. Teknikutveckling behövs både inom sektorer för ökad tillförsel av förnybara och klimatneutrala energislag, och sektorer för minskad total energianvändning. noterar att de aviserade industriella teknikinitiativen i huvudsak rör energitillförsel och vill därför framhålla behovet av teknikutveckling kring energieffektivisering. Man bör poängteras detta områdes nära koppling till industriell tillväxt, och i synnerhet inom mindre och medelstora företag. Se vidare rådspromemoria. Förslag till rådets förordning om inrättande av det gemensamma åtagandet bränsleceller och vätgas ("JTI - FCH") MO - Allmän inriktning Efter behandlingen i har en enighet vuxit fram om principerna för inrättandet av de gemensamma åtagandena för teknikinitiativen (JTI). När dessa principiella frågor behandlats följde beslut i Rådet om förordningar rörande inrättande av fyra gemensamma teknikinitiativ. Det här aktuella inrättandet blir således det femte teknikinitiativet, och det rör bränsleceller och vätgas. Initiativet följer samma principer som de fyra tidigare strukturerna och blir en form av långsiktiga offentliga-privata partnerskap inom industriellt inriktad forskning och utveckling. De är en del av EU:s sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration. behandlade ämnet var . Förslag till svensk ståndpunkt: är generellt positivt inställd till Initiatives och stödjer inrättandet av ett gemensamt åtagande inom ämnesområdet bränsleceller och vätgas. Se vidare rådspromemoria. a) Utsläpp av CO2 från personbilar och lätta kommersiella fordon MO Information från ordförandeskapet Kommissionen presenterade ett tidigare aviserat lagförslag om begränsning av CO2 utsläpp från personbilar som registreras i EU . På rådsmötet skall Ordförandeskapet informera om lagförslaget . Meddelandet där Kommissionen aviserade lagförslaget diskuterades senast i inför möte . Kommissionens förslag till CO2-begränsning för personbilar består i princip av två komponenter: 1. Gränsvärde: Ett gränsvärde för varje personbil som sätts på marknaden . Gränsvärdet beräknas enligt en linjär formel som tar hänsyn till bilens vikt. En bil som väger får släppa ut CO2 per km. Tyngre bilar får släppa ut mer, lättare bilar mindre. Exempelvis får en bil som väger släppa ut CO2. Straffavgift: skall den som sätter bilar på marknaden i EU med ett CO2-utsläpp större än det framräknade gränsvärdet ovan betala en avgift. Avgiften förslås bli per gram CO2 över gränsvärdet (räknat som genomsnitt på tillverkarens alla sålda bilar) gånger antalet sålda bilar. En bil som släpper ut och väger ger avgiften . Avgiften ökar stegvis fram varefter avgiften föreslås bli /gram CO2 och bil, dvs i exemplet ovan . Diskussionen innan förslaget offentliggjordes rörde gränsvärdeskurvan. Tillverkare av premiumbilar önskar en hög koppling till vikten medan småbilstillverkare vill ha en låg koppling som ger mindre krav på CO2-minskning för små bilar. Sanktionssystemet med avgifter har tidigare inte diskuterats och därmed inte kunnat analyseras. I preliminära reaktioner från biltillverkarna pekar man på att framförhållningen är kort. Man anser att straffet är för högt med hänsyn till den korta tidsplanen och att flera faktorer inte styrs av biltillverkarna. Förslag till svensk ståndpunkt; att kraven skall vara konkurrensneutrala och innebära krav på förbättringar även för små bilar uppfylls i princip av den föreslagna gränsvärdeskurvan. Systemet med straffavgifter har ännu inte tagit ställning till, speciellt vad avser nivåerna på straffavgiften . Lagförslaget hanteras i där diskussionerna precis påbörjats i arbetsgruppen. Förlaget kommer även att diskuteras i TTE rådet. b) Försvarspaketet EB i) Meddelande om förslag till strategi för starkare och mer konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri Information från Kommissionen Frågan har inte behandlats av tidigare. presenterade Kommissionen ett försvarspaket som består av en strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri inklusive två förslag till direktiv; ett om offentlig upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet och ett som reglerar överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen. Enligt Kommissionen är en stark teknologisk och försvarsindustriell bas i en fundamental del av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Den teknologiska och försvarsindustriella basen bidrar till förmågan att möta globala försvars- och säkerhetsrelaterade utmaningar. Försvarssektorn är, enligt Kommissionen, teknologiintensiv och den forskning och utveckling som sker inom sektorn bidrar till utvecklingen inom andra samhällssektorer, och därigenom till tillväxt i ekonomin som helhet. Enligt Kommissionen finns det ett antal faktorer, framför allt inadekvata politiska och legala ramverk, som bidrar till att den europeiska försvarsindustrin inte utvecklas på ett önskvärt sätt. är det, menar Kommissionen, inte möjligt att upprätthålla en europeisk försvarsindustriell bas utan att vidta åtgärder. Det kan innebära svårigheter att utveckla de förmågor som efterfrågas inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. De två direktivförslagen är båda åtgärder för att stärka den europeiska försvarsindustriella basen. Därutöver pekar Kommissionen på fler åtgärder för att åstadkomma en gemensam försvarsindustrimarknad. Dessa åtgärder inkluderar utnyttjandet av de riktlinjer för standarder inom försvarsområdet som Kommissionen har tagit fram, möjligheterna för ett europeiskt ramverk för informationssäkerhet samt en översyn hur kontroll över strategiska försvarstillgångar kan göras. I strategin anför Kommissionen att den kommer bidra till skapandet av en inre marknad med rättvis konkurrens. Målet är bl.a. att åstadkomma marknadsvillkor och en europeisk försvarsindustristruktur där off-set eller industriell kompensation inte längre kommer att användas, som europeiska företag inte ska ha en sämre konkurrensmöjlighet än företag från tredje land. Medlemsstaternas utnyttjande av artikel 296 bör, anför Kommissionen, minska och ett s.k. level playing field bör skapas. Därför är det viktigt att statligt stöd till försvarsindustrier görs transparent för att skapa ömsesidigt förtroende. Enligt Kommissionen måste medlemsstaterna ta ansvar för att gemensamt bidra med de industriella och teknologiska verktyg som den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken behöver. Militär förmåga är ett ansvar för de enskilda medlemsstaterna men för att nå de mest kostnadseffektiva lösningarna måste medlemsstaterna möjliggöra gemensamt utnyttjande och gemensam finansiering av civila och militära program. Ett permanent utbyte av idéer avseende försvarsplanering och investeringar krävs, menar Kommissionen. Det innebär att medlemsstaterna måste möjliggöra ökad transparens mellan sig och tillåta tillskapandet av centers of excellence genom att fokusera på färre aktiviteter än . Det kräver koordinering av medlemsstaternas efterfrågan av teknologi och förmågor. Kommissionen pekar på att den Europeiska försvarsbyrån, , redan vidtar åtgärder för att möjliggöra en sådan samordning. En ökning av militära utgifter på forsknings- och utvecklingsområdet skulle öka konkurrenskraften genom att öka innovationsförmågan i den europeiska försvarsindustrin. Det finns, enligt Kommissionen, även politiska, industriella och vetenskapliga skäl för att finna sätt att samordna forsknings- och utvecklingstillgångar. För att undvika dupliceringar är det även viktigt att identifiera synergier mellan civila och militära forsknings- och utvecklingsprogram, till exempel mellan de säkerhetsforskningsprogram inom ramen för sjunde ramprogrammet och försvarsforskningen som försöker koordinera och initiera. Enligt Kommissionen krävs en strukturerad dialog mellan medlemsstaterna och , inom ramen för befintliga mandat, för att optimera synergier mellan olika politikområden för att stärka försvarsindustrins konkurrenskraft. För detta bör EU ha analys- och idégenererande stöd i form av s.k. think tanks till sitt förfogande, för att möta utmaningar och viktiga frågeställningar avseende säkerhet och försvar inklusive den industriella konkurrenskraften. Kommissionen avser att utröna möjligheterna för att åstadkomma en sådan resurs med alla intresserade parter. Förslag till svensk ståndpunkt: Att välkomna och stödja Kommissionens initiativ till att stärka den europeiska försvarsindustriella basen genom att skapa en gemensam och fungerande europeisk försvarsmarknad. De två föreslagna direktiven bör kunna bidra till en sådan utveckling. Om en konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri ska utvecklas och bibehållas är det av central betydelse att åtgärder vidtas för att skapa likartade marknadsvillkor för att skapa en sund konkurrens inom området.Sverige stöder och kommer fortsätta stödja EDA:s och andra aktörers aktiviteter för att åstadkomma en fungerande och konkurrensutsatt försvarsmarknad. Det är dock viktigt att det även fortsättningsvis finns möjligheter att tillgodose nationella säkerhetsintressen, när villkoren för att tillämpa undantagsbestämmelserna i fördraget är uppfyllda. ii) Förslag till och rådets direktiv om förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel inom gemenskapen - Information från Kommissionen Frågan har inte behandlats av tidigare. Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om förenkling av villkoren för överföring av försvarsmateriel inom gemenskapen. Förslaget utgör, tillsammans med ett förslag till direktiv om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, en del av den strategi som beslutats för att öka den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. Strategin återfinns i kommissionens meddelande En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU. Kommissionens målsättning med förslaget är att stärka den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. Det syftar till att minska hindren vid överföring av försvarsmateriel och försvarsmaterieltjänster inom EU genom att förenkla och harmonisera villkoren och förfarandena för tillstånd. En huvudpunkt i förslaget är att tillstånd till överföring av försvarsmateriel inom EU ska baseras på ett gemensamt system. Det föreslagna systemet innebär att tillstånd till överföring av försvarsmateriel inom EU ska beslutas av medlemsstaterna i form av antingen generella, globala eller individuella överföringstillstånd. Frågan har inte tidigare behandlats i . Förhandlingar väntas inledas . Förslag till svensk ståndpunkt: Förslag till svensk ståndpunkt är under utarbetande. iii) Förslag till och rådets direktiv om samordning av förfaranden vid tilldelning av vissa offentliga kontrakt för bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster på försvars- och säkerhetsområdet Information från Kommissionen Frågan har inte behandlats av tidigare. Kommissionen fattade beslut om ett förslag till ett direktiv om offentlig upphandling på försvars och säkerhetsområdet. Förslaget har tillkommit i syfte att bereda medlemsstaterna möjlighet att upphandla byggentreprenader, varor och tjänster enligt ett för känsliga kontrakt anpassat förfarande. Direktivet gäller dock inte för kontrakt som på ett korrekt sätt kan undantas från EG-reglerna med stöd av EG- fördragets bestämmelser om undantag grundade på bl.a. allmän ordning, säkerhet eller hälsa (artikel 30 och 46) myndighetsutövning (artikel 45 och 55), och väsentliga säkerhetsintressen i fråga om handel med vapen, ammunition och krigsmateriel (artikel 296). Kommissionen har bl.a. motiverat förslaget med att relevanta undantagsbestämmelser, vilka enligt praxis ska avse exceptionella och klart definierade situationer, enligt kommissionens uppfattning regelmässigt åberopas av medlemsstaterna också i fall de där de inte är tillämpliga. Frågan om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet har inte behandlats tidigare i . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar kommissionens initiativ rörande förslag till direktiv om upphandling inom försvars- och säkerhetsområdet som kan komma att bidra till ökat samarbete samt ökad öppenhet och konkurrens inom den europeiska försvarsmaterielmarknaden. Försvarsupphandlingar har många särdrag. Regeringen hoppas att arbetet med kommissionens förslag leder till att de krav som dessa föranleder kan tillgodoses. Det är viktigt att regelverket ska utformas på ett sådant sätt att artikel 296 kan åberopas i de fall den är avsedd att användas. Se vidare rådspromemoria c) för konsumentmarknader EB Frågan har inte behandlats av tidigare. I ett meddelande från om övervakning av konsekvenserna för konsumenter på den inre marknaden presenterar kommissionen ett upplägg till en resultattavla för konsumentmarknader. Syftet är att med hjälp av indikatorer bättre kunna identifiera konsumenters förväntningar och problem på den inre marknaden och på så sätt kunna vidta de mest lämpliga åtgärderna. På rådsmötet kommer kommissionen att informera om sitt arbete med resultattavlan. Frågan har inte tidigare behandlats av . Förslag till svensk ståndpunkt: välkomnar kommissionens arbete med en resultattavla för konsumentmarknader. d) Resultattavlan för den inre marknaden EB - Information från kommissionen Resultattavlan redovisas fortlöpande för Kommissionen presenterar en resultattavla för hur medlemsstaterna genomför och tillämpar inremarknadslagstiftningen på nationell nivå. Resultattavlan som presenterades (No 16 bis) redovisar statistik över medlemsstaternas genomförande av direktiv i nationell rätt och överträdelseärenden mot medlemsländer för felaktig tillämpning av EG-rätten. EU-genomsnittet för genomförande ligger på och innebär att medlemsländerna hamnar under målet om högst genomförandeunderskott. har ett genomförandeunderskott på jämfört . Detta innebär att klarar det mål på 1,genomförandeunderskott som Europeiska Rådet satt upp . Kommissionen kommer vid mötet att informera om den senaste resultattavlan. Förslag till svensk ståndpunkt: välkomnar resultattavlan och kommer fortsätta att sträva efter en hög genomförandegrad. e) MO -Information från ordförandeskapet genomförde i tillsammans med det slovenska ordförandeskapet och kommissionen i en ordförandeskapskonferens på temat kluster. Syftet med konferensen var att främja utvecklingen av kluster, särskilt transnationella kluster, för att stärka konkurrenskraft på regional, nationell och europeisk nivå. Vid konferensen deltog representanter för näringsliv, klusteraktörer och företrädare på politisk nivå. Ett dokument European Cluster Memorandum presenterades där klusteraktörer inom EU framförde önskemål om åtgärder som bör genomföras på EU-nivå. f ) Förslag till och rådets beslut om ett initiativ enligt art. 169 i EG-fördraget (Ambient Assisted Living) MO - Information från ordförandeskapet Artikel 169 i fördraget säger att kommissionen genom ramprogrammet för forskning och utveckling (FP7) kan medfinansiera program som flera medlemsländer driver. Tanken är att intresserade medlemsländer förbinder sig att avsätta vissa budgetmedel inom ett särskilt område och att kommissionen då gör detsamma. Kommissionen planerar att gå fram med fyra sådana förslag, varav Ambient Assistent (AAL) for the är ett av dessa. AAL syftar till att höja äldre och funktionshindrade personers livskvalitet i deras hem- och arbetsmiljö. Detta ökar deras självständighet och deltagande i samhället i arbetslivet, som det reducerar kostnader för hälso- och sjukvården. Programmet riktar sig främst till att möta behoven hos äldre och funktionshindrade liksom behoven hos deras familjer och vårdgivare. kommer att delta i initiativet genom , som kontinuerligt har deltagit i planeringen av AAL. På rådsmötet kommer ordförandeskapet att redogöra för förslag till ändringar. Frågan har tidigare behandlats i , , och . välkomnar ordförandeskapets information. g) EuroSTARS (Artikel 169) MO - Information; lägesrapport från ordförandeskapet KOM har lagt förslag (KOM(2007) 514 slutlig) om att formalisera EuroSTARS under Fördragets Artikel 169. EuroSTARS vänder sig till innovativa, små och medelstora, företag (SMF) som opererar på den internationella marknaden. När dessa företag söker samarbete inom EUREKA:s ram och varumärke kan de snabbt anslutas till programmet EuroSTARS. Det senare följer EUREKA:s struktur vad gäller snabba och obyråkratiska procedurer men erbjuder starkare finansiering genom att kombinera nationella och EU-gemensamma finansieringsinstrument. har 24 MS samt , , , och åtagit sig att tillsammans bidra med under programmets sexåriga löptid. EU har åtagit sig att bidra med ytterligare . , som allt deltagit aktivt i planeringsprocessen av EuroSTARS, är positiv till EuroSTARS och anser att svenska småföretag kommer att gynnas av programmet. Frågan har tidigare behandlats i . Förslag till svensk ståndpunkt: har varit involverad i planeringen av EuroSTARS och stödjer föreliggande rådsförslag. Bättre lagstiftning/Minskning av administrativa bördor MO -Information/lägesrapport från kommissionen Information om regelförenklingsarbetet på EU-nivå gavs senast i inför konkurrenskraftsrådets möte . Kommissionen presenterade sin andra strategiska översyn av regelförenklingsarbetet på EU-nivå. Översynen indikerar i stora drag att arbetet med kommissionens rullande åtgärdsprogram är på rätt spår. hade 5 av 10 s.k. fast-track actions antagits slutligt och nya åtgärder av ifrågavarande slag avses lanseras . Därutöver avser kommissionen presentera ytterligare drygt 40 regelförenklingsförslag . hade kommissionen beslutat om alternativt föreslagit 91 regelförenklingsinitiativ, att jämföra med de 164 initiativen som f.n. finns i det rullande åtgärdsprogrammet. Majoriteten av de initiativ som beslutats av kommissionen är lagstiftningsförslag som kräver godkännande av parlamentet och rådet. Processen behöver föras snabbare framåt av sistnämnda institutioner. Arbetet med att mäta de administrativa kostnaderna för företagen fortskrider enligt plan och arbetet med att stärka konsekvensanalyserna vid ny lagstiftning på EU-nivå fortsätter. Särskilt rådet och parlamentet behöver förbättra sitt arbete med konsekvensanalyser. Kommissionen beräknas utföra omkring 180 konsekvensanalyser . Kommissionen har vidare givit ökad prioritet åt att tillse att gemenskapsrätten implementeras korrekt i medlemsstaterna. En ny s.k. högnivågrupp under ledning av kommer att ge råd till kommissionen i det fortsatta regelförenklingsarbetet. Vidare kan numera regelförenklingsförslag lämnas till kommissionen via en webbplats som lanserades . föreslås ta del av informationen från kommissionen med positivt intresse och välkomna lägesrapporten. i) Klimat- och energipaketet MO - information från ordförandeskapet Vid Europeiska rådets vårtoppmöte fattades beslut om en integrerad klimat- och energipolicy. I centrum för beslutet stod ett övergripande klimatmål om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 jämfört med (inom ramen för en internationell överenskommelse ). I syfte att kunna leva upp till detta mål antog ambitiösa mål till 2020 för energieffektivisering (), för förnybar energi allmänt (, bindande) och specifikt för biodrivmedel (, bindande). Målen följs upp av det Energi och klimat paket som KOM presenterade innehållande Direktiv om främjande av användningen av förnybar energi Revidering av EUs handel med utsläppsrätter Börde- eller ansvarsfördelning per land för utsläpp utanför den handlande sektorn för att nå målet om - för växthusgaser Regelverk för koldioxid och lagring Meddelande om medlemsstaternas handlingsplaner för energieffektivisering Direktivet om främjande av förnybar energi och meddelandet om energieffektivisering hanteras i (inom ramen för energi). Revideringen av utsläppshandeln, bördefördelningen i icke handlande sektorn och regelverk för koldioxid och lagring hanteras i . Kommissionen och kommande ordförandeskap är inriktade på att de delar i paketet som ska beslutas i rådet och parlamentet ska kunna antas senast under våren 2009.Närmast kommer paketet att diskuteras vid (Energi) och miljörådet och även på toppmötet . Klimat- och energipaketet har inte tidigare varit uppe i . välkomnar informationen från ordförandeskapet.