rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Från en av projektledarna i Lapland Fishing har bl.a. framförts att staten bör anslå medel till utbildning riktad till dels fiskerättsägare angående hur fiskerätt kan ge en ekonomisk avkastning, dels presumtiva fisketurismföretagare angående hur man skapar, säljer, marknadsför och levererar en lönsam fisketurismprodukt. I sydöstra arrangerar och Det Naturliga Fisket kontinuerligt fortbildningsdagar och nätverksträffar för medlemsföretagen, vilka helt och hållet bekostas av näringen. Det finns dock inga resurser inom branschen att på egen hand bekosta ett grundläggande utvecklingsprogram för nya landsbygdsföretag som vill in i näringen. För sådana insatser krävs EU-stöd. 6.3.6 Myndigheters arbete med fisketurism har utarbetat en strategi för verkets arbete med fisketurism. I strategin pekas sex prioriterade områden ut genom vilka verket kan utveckla sitt arbete med fritidsfiske och fisketurism. inledde ett arbete som syftar till att på ett allsidigt sätt belysa fisketurismen och det fisketuristiska företagandets möjligheter att nyttja fiskresursen. Ett av syftena med företagandet är att bidra till den ekonomiska utvecklingen av landsbygden. I uppföljningen har det pekats på att fisketurism är en relativt ny företeelse för som man inte har arbetat särskilt mycket med. I intervju med tjänstemän vid verket menar man att det inte finns så stora kunskaper om fisketurism inom verket eftersom verket tidigare inte har arbetat så aktivt med detta område. togs en rapport om fisketurismen fram tillsammans med . I rapporten lämnades ett flertal förslag och rekommendationer, bl.a. om vikten av undersökningar av fisketurismens ekonomiska betydelse och att via förvaltningsåtgärder verkar för att fiskbeståndens status på allmänt vatten blir av sådan kvalitet att de utvecklas mot fisketurismens behov. Förslag lämnades om främjande av fortsatt uppbyggnad av en branschorganisation för fisketurism och främjande av kompetenshöjande åtgärder inom den småskaliga turistnäringen. Befintliga stödformer för fisketurismnäringen borde ses över och föreslogs anpassa systemet för yrkesfiskelicens så att yrkesfiskare kan bedriva turistisk verksamhet i anknytning till yrkesfisket. Efter den rapporten hände inget, men på regeringens uppdrag utreder nu fisketurismen och kartlägger vilka problem som fritidsfisket tar upp. SCB har skickat ut en enkät till ett stort antal företagare. Uppdraget ska redovisas till regeringen . I en utvärdering av framförs att närings- och sysselsättningsfrågor med koppling till fritidsfiske inte har fått så mycket uppmärksamhet från trots det stora värdet för utvecklingen av landsbygden. I utvärderingen framförs att dessa frågor måste få en tyngre plats inom verkets organisation och verksamhetsstruktur. Från Seff har framförts att det främsta hindret för fisketurismens utveckling är att fisketurismnäringen inte beaktas inom fiskelagstiftningen. Seff menar att detta innebär stora svårigheter överallt.545 Vidare kan nämnas att länsstyrelserna har i uppdrag att översiktligt redovisa aktuell omfattning och utveckling av fisketurismen i de olika länen, redovisa hinder för utvecklingen samt föreslå åtgärder som kan skapa förutsättningar för en positiv utveckling av fisketurismen. Redovisningarna ska lämnas till regeringen senast den 1 november 2007.546 Från Seff har i uppföljningen framförts att en revidering av regelverk kring utbildning och behörigheter är nödvändigt för att anpassas till fisketurismens behov. Seff menar att de krav som ställs på sjöbefälsutbildning är helt anpassade till handelssjöfartens behov och inte för den framväxande båtcharterverksamheten inom fisketurismen. är ansvarig myndighet för främjande av turistnäringen och ska bl.a. på olika sätt utveckla näringspolitiska insatser för främjande av företagande och entreprenörskap inom turistnäringen. För att främja turismens utveckling satsar staten årliga medel. har avsatts för turistfrämjande. Dessutom görs satsningar på turism bl.a. inom ramen för strukturfondsprogrammen och de regionala tillväxtprogrammen. Seff har i uppföljningen framfört att de stöd som finns till utveckling av turistföretagande är alltför styrda till storskalighet. Som exempel nämner Seff de begränsningar som tillämpar. Förbundet menar att landsbygdsutveckling gene- 545Fiskeriverket, 2007a och intervjuer , m.fl., 2007 samt Fisketurismföretagare, e-brev . rellt bygger på småskalighet och nätverksbyggen och det är något som också stöden på området borde prioritera. Myndigheters inställning till fisketurism I uppföljningen har ingått att undersöka hur olika aktörer uppfattar myndigheternas syn på fisketurismen. Från Fisketurismföretagare uppges att inställningen från myndigheterna är mycket ambivalent. Exempelvis och har genom lagstiftning svårt att hantera fisketurism som en näring inom nuvarande regelverk. Däremot uppges exempelvis och regionernas turistorgan vara mycket positiva till näringen. Dessa uppges vara medvetna om fisketurismens betydelse, bl.a. som säsongsförlängande näring på turistorter i kust- och glesbygdsområden. I ett av de undersökta länen, , har det från projektledningen för Lapland Fishing framförts att myndigheterna generellt sett har en låg nivå på sin syn på fisketurismföretagen, delvis på grund av att fisketurismen är en ny och fortfarande liten näring. Företagen ses ofta som hobbyföretag. betonas att det finns en stor variation mellan enskilda tjänstemän. Myndigheternas inställning blir därmed personberoende. Från projektet ser man ingen skillnad mellan olika myndigheter eller myndighetsnivåer. har t.ex. haft en bra inställning till fisketurismen och förvaltningen av statens vatten ovan odlingsgränsen. uppges bl.a. ha medverkat till samarbete mellan företag och samebyar kring begränsade upplåtelser av fiske för turistiska ändamål. Enstaka tjänstemän på har varit aktiva, bl.a. när det gäller fisketurismens betydelse för den regionala tillväxten. Fiskevattenägarna har framfört att det finns problem med myndighetsstrukturen inom fiskeområdet. Som exempel nämns att det tidigare fanns fiskeråd vid länsstyrelserna i varje län, men att det nu ser olika ut i olika län. Representanter för Fiskevattenägarna menar att det inte är en bra och genomtänkt myndighetsorganisation. Fiske betraktas inte som något prioriterat område, till skillnad från i grannländerna och i övriga . Fisket ses som en liten näring som knappt behövs och fiskefrågor faller ofta mellan stolarna. Från Sportfiskarna konstateras att staten ser fiske som i första hand yrkesfiske och till viss del vattenbruk. Fisketurism uppmärksammas däremot inte som en del av fiskenäringen. I intervju har från förbundet framförts att det är märkligt att enbart konsumtionsfiske med mängdfångande redskap ses som fiske, trots att fisketurism och fritidsfiske omsätter betydande belopp. Fiskepolitiken upplevs helt ha varit utformad utifrån yrkesfiskets behov. Sportfiskarna menar att har prioriterat stort framför smått, salt framför sött samt väst framför öst. borde i stället sätta fisken och inte yrkesfisket i centrum. Svagare fiskbestånd och stärkt miljöpolitik har gjort att fiskefrågorna har flyttats fram, och verket har enligt Sportfiskarna blivit mycket bättre . Från förbundet pekar man på att det inte finns någon handläggare för sportfiske på . Verkets laboratorieverksamhet upplevs dock vara bra och till gagn för allt fiske. Fiskevattenägarna har i uppföljningen tagit upp kommunernas roll inom fiskeområdet. De konstaterar att kommuner har dubbla roller. De har dels egna fiskevatten, dels intresse av att skapa rekreationsområden för sina medborgare. Dessutom ser kommunerna potentialen i att fisketurismen kan utveckla glesbygden. Från Fiskevattenägarna har framförts att vissa kommuner kan ha svårt att hålla isär dessa olika roller. När det gäller de miljövårdande myndigheterna har i uppföljningen framförts från att miljöskyddet är viktigt för att vidareutveckla fisketurismen. I håller myndighetsutövandet generellt sett en hög nivå inom miljöskyddsområdet, vilket i stora drag bedöms vara positivt. En nackdel är dock att fisketurismföretagen inte tillfrågas i samband med miljöprövningar.547 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Tillståndet och utvecklingen för fisketurismen Miljö- och jordbruksutskottet har framfört att fisketurism är att betrakta som en viktig landsbygdsnäring med en stor internationell marknad. Även en rad andra aktörer har pekat på fisketurismens möjligheter att utvecklas. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen kan konstatera att det även i denna uppföljning har framkommit att har mycket goda förutsättningar för fiske- och upplevelseturism. Det finns redan flera exempel på företagande inom fisketurism, inte minst i de tre län som har ingått i uppföljningen. Näringen bedöms ha en potential att bidra till ökad sysselsättning och bättre ekonomi på landsbygden. Enligt gruppens bedömning är det i sammanhanget viktigt att det görs tydligt att fisketurismen faktiskt är en näring och en försörjningsmöjlighet för bl.a. entreprenörer, fiskeguider och ägare av fiskevatten i hela . vill gruppen betona att förutsättningarna för fisketurism skiljer sig åt mellan olika delar av landet. Det är även viktigt att tydliggöra att fisketurismen kan innebära nya utvecklingsmöjligheter för yrkesfiskare och vattenbrukare. Gruppen kan vidare konstatera att det finns olika problem och hinder för den fortsatta utvecklingen av näringen. Ett första sådant grundläggande problem är den delvis osäkra tillgången på fisk. Det har även pekats på att service- och kvalitetsnivån på den fisketuristiska produkten i övrigt kan vara ett problem, t.ex. hur boende, mat och annan service ordnas. Det är vidare viktigt att kunna nå marknaden. Från näringen har även framförts att det faktum att fisketurismen inte uppmärksammas i fiskelagstiftningen är ett problem. Gruppen vill vidare peka på vikten av att det finns entreprenörer som vill och kan satsa på denna typ av turism. Detta är frågor som bör uppmärksammas inte bara inom fiskepolitiken, utan även inom bl.a. näringspolitiken. 547 , intervju och . Konkurrens om fiskresursen mellan fisketurism och yrkesfiske I uppföljningen har uppmärksammats att ökad fisketurism kan leda till konflikter mellan olika kategorier fiskande. Ett dilemma är t.ex. avvägningen mellan fisketurismen i norra älvar och det småskaliga yrkesfisket efter lax i . Miljö- och jordbruksutskottet har konstaterat att det ekonomiska värdet av den fisk som fångas inom fisketurismen vida kan överstiga värdet då samma fisk fångas av yrkesfisket och säljs på matfiskmarknaden. Utskottet har framfört att det sannolikt finns möjligheter att tillvarata ett högre ekonomiskt värde av flera fiskarter än lax genom ökad betalningsvilja inom sportfiske och fisketurism. Gruppen kan konstatera att det råder ett visst konkurrensförhållande mellan det yrkesmässiga laxfisket i och fritidsfisket i älvarna. Från fritidsfiskare har det framförts att havsfisket på lax är ett problem och att de statliga insatserna endast utgår från det traditionella yrkesfiskets intressen, medan det från yrkesfisket uppges att det finns lax så att det räcker åt alla. Det har vidare framförts att vattenkraftverk och vattenregleringar har lett till problem för fisketurismen. Gruppen är medveten om att detta är en konflikt som har funnits . Det genomförs olika insatser för att förbättra tillgången på lax, bl.a. genom drivgarnsförbudet och kompensationsutsättningar av lax. Det är enligt gruppens bedömning viktigt att både den gamla näringen, yrkesfisket, och den nya näringen, fisketurismen, kommer till tals i denna fråga. Ett sätt att uppnå detta kan vara att i ännu högre utsträckning engagera både yrkesfiskare och fisketurismföretagare i fiskeförvaltningen, bl.a. i olika samförvaltningsinitiativ. Gruppen vill även betona att vattenkraftsproduktionen medför stora problem för laxen. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att vattendomarna omprövas eller andra åtgärder vidtas och att problemen med fisk som fastnar i kraftverksturbinerna löses. Ägande och förvaltning av fiskevatten I uppföljningen har det pekats på att turismföretagens begränsade rådighet över fiskresursen är en viktig fråga för den fortsatta utvecklingen av näringen. Näringen har framfört önskemål om att fisketurismen ska erkännas som resursbrukare med rättigheter till resursen. I samband med detta har det förts fram för- och nackdelar med införandet av fiskevårdsområden och det fria handredskapsfisket och deras konsekvenser för fisketurismföretagen och näringens utveckling. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att fortsatt följa dessa frågor. Det bör t.ex. närmare övervägas hur fisketurismen som näring ska uppmärksammas och vilka följder det får för fiskelagstiftningen. Gruppen vill även framhålla att det är av stor betydelse för inte minst fisketurismnäringen att frågan om fiskevården och dess finansiering får en lösning. I uppföljningen har framkommit att flera myndigheter är involverade i frågor som rör fisketurism. För är fisketurism en relativt ny företeelse som man ännu inte har arbetat särskilt mycket med. På regional och lokal nivå finns i allmänhet en välvillig inställning till fisketurism som en ny näring. Både och länsstyrelserna arbetar med olika regeringsuppdrag rörande fisketurismen. och är två andra myndigheter som har betydelse i sammanhanget. I uppföljningen pekas även på ett antal konkreta hinder i form av t.ex. regelverk rörande behörigheter, fisketurism i fjällen, hummersafarin m.m. Enligt gruppens bedömning är det viktigt att det tydliggörs vilken myndighet som har huvudansvaret för frågor rörande fisketurism och att de problem som har framkommit i denna uppföljning uppmärksammas. Det är även viktigt att de erfarenheter som har gjorts på lokal och regional nivå tas till vara i det fortsatta arbetet med att utveckla denna näring. Entreprenörer inom fisketurismen längs kusten har ofta varit yrkesfiskare. Enligt gruppens bedömning borde det dock vara möjligt även för andra entreprenörer att starta ett fisketuristiskt företag, utan att ha yrkesfiskelicens. Exempelvis skulle en turistfiskelicens kunna inrättas. Enligt gruppens bedömning bör vidare åtgärder vidtas för att ytterligare förenkla regelverk som finns inom området. Fortsatt uppföljning och utvärdering Guppen menar att det är viktigt att fortsättningsvis uppmärksamma de olika frågor som har lyfts fram i denna uppföljning kring fisketurismens betydelse för möjligheten att uppnå det av beslutade målet för livsmedelspolitiken. Resultatet bör följas upp i bl.a. regeringens årliga resultatredovisningar till i budgetpropositionen. , H., , A., , , , , , I., , L., & Svenberg, H. (2007): Uvärdering av verksamhet. 1997/98:JoU23 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen. 1998/99:MJU6 Miljöpolitiken. 2003/04:MJU13 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk. 2004/05:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2004/05:NU13 Den svenska turistnäringen. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2005/06:MJU4 En nationell strategi för havsmiljön. 2005/06:MJU8 Småskalig livsmedelsförädling m.m. 2005/06:MJU27 Vissa fiskeripolitiska frågor. 2005/06:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv. 2006/07:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2006/07:MJU14 Fiskeripolitik. (2007): Nationell strategisk plan för fiskesektorn regionala aspekter. Casini, M., Cardinale, M. (2006): Inter-annual variation in herring, Clupea harengus, and sprat, Sprattus sprattus, condition in the central Baltic Sea: what gives the tune? Oikos 112 (3): 638650. Dir. 2006:87 Kunskap för bevarande och hållbart nyttjande av havsmiljön. Dir. 2006:91 Översyn och revidering av fiskerilagstiftningen. Dir. 2007:125 En ny fiskelagstiftning. Ds 2000:42 Svenskt vattenbruk en framtidsnäring. fiskeutskott (2005): Report on the proposal for a Council regulation on , . Europeiska kommissionen (2003): Den nya gemensamma fiskeripolitiken. Europeiska kommissionen (2004): Fakta och siffror om GFP Grundläggande information om den gemensamma fiskeripolitiken. Europeiska kommissionen (2005): Fishery statistics. 2007/08:RFR3 REFERENSER Europeiska kommissionen (2006): Kommissionens meddelande till rådet och om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge. KOM (2006) 103. Europeiska kommissionen (2006b): Employment in the fisheries sector: current situation. FISH/2004/4. Europeiska kommissionen (2006c): Fakta och siffror om GFP Grundläggande information om den gemensamma fiskeripolitiken. (2001): Småskaligt kustfiske och insjöfiske en analys. (2002): Uppdrag angående biologiska effekter och ekonomiska konsekvenser av ett svenskt unilateralt torskfiskestopp, redovisning av preliminära resultat. (2004): Fiskarkårens struktur samt fiskeflottans storlek och sammansättning 2003 Statistik över antal yrkesfiskare och fiskefartyg i den svenska fiskeflottan . (2005a): Fakta om svenskt fiske. (2005b): Sött & Salt. (2005c): Resultatbedömning och de viktigaste effekterna av verksamheter inom den gemensamma fiskeripolitiken 2005. Promemoria 121-3095- 05. (2005d) Förvaltningsformer en översikt. (2005e): Stöd till skrotning av fiskefartyg inom ramen för nuvarande strukturprogram. (2005f): Fuelling fishing fleet inefficiency The development of a Swedish pelagic segment in the context of EU structural support schemes 1995 2002. (): Reglering av det pelagiska fisket. och (2005): Fiske 2005 En undersökning om svenskarnas fritidsfiske. (2006a): Årsredovisning 2005. (2006b): Fakta om svenskt fiske. (2007a): Årsredovisning 2006. (2007b): Resultatbedömning och slutsatser inom EU:s gemensamma fiskeripolitik . PM (dnr 10-3270-06). (2007c): Effekter av fredningsområden på fisk och kräftdjur i svenska vatten. (2007d): Underlagsmaterial . (2007e): Det yrkesmässiga fisket i sötvatten 2006. Statistiska meddelanden JO 56 . REFERENSER 2007/08:RFR3 (2007f): Saltsjöfiskets fångster och . Statistiska meddelanden JO 50 . Analys av utvecklingen i fisket. (2007h): och fiskaren strider om fångsten. Sött & Salt . (2007i): Operativt program för fiskerinäringen i 2013. (2007j): Fiskbestånd och miljö i hav och sötvatten. Resurs- och miljööversikt 2007. (2007k): Studie av strukturstöd till vattenbruket under Fonden för fiskets utveckling (FFU) 20002006. (2007l): Information om TAC- och kvotförordningen . (2007m): Östersjöfiskare får unik tilldelning sillfisket träder in i ett nytt system. Sött & salt, . (2007n): Ändrad reglering av det pelagiska fisket. (2007o): Fiskare ska få ta emot andras sillkvoter förslag om sillfiske. Sött & Salt, . (2007p): Betydligt färre ålfiskare . Utsättningar gör att bröderna fiskar vidare. Sött & Salt, . (2007q): Saltsjöfiskets fångster Definitiva uppgifter. Statistiska meddelanden JO 55 . (2007r): Politiker och forskare på skolbänken med yrkesfiskare som lärare. Sött & Salt, . (2007s): Bättre märkning spårar fångsten av svensk fisk. Sött & Salt, . (2007t): De sydliga fiskepartnerskapsavtalen och PGU-politiken. (2006): fisk För fiskevård och fritidsfiske. Fjälling, A. (2006): The conflict between grey seals and the Baltic fisheries new methods for the assessment and reduction of catch losses and gear damage. Fjälling, A., , M. & , H. (2006): Acoustic harassment devices reduce seal interaction in the Baltic salmon-trap, net fishery. 63 (9): 1751-1758. Formas (2004): Forskningsstrategi 2004 Strategi för fisk- och fiskeforskning. Framställning till 2005/06:RS3 i en ny tid Huvudbetänkande av riksdagskommitté. (2007a): Ny fiskelagstiftning. 2007/08:RFR3 REFERENSER (2007b): Nytt program för fiskenäringen. Königson, S.: Seal behaviour around fishing gear and its impact on Swedish fisheries (licentiatavhandling). Königson, S., , , , M., Lunneryd S-G. & , H. (2006): Feeding Preferences of Harbour Seals (Phoca vitulina) Specialised in Raiding Fishing Gear. Aquatic Mammals 2006 32 (2): 152156. (2007): Underlag att ingå i arbetet med en nationell strategisk plan för fiskerisektorn Vattenbruk. (2007): Fisketurismnäringen i , 2006 En uppföljning av studien i 20002003. (2004): Fiske hur förvalta en gemensam naturresurs? (2006): med individuella kvoter. (2007): Årsrapport . (2006). Hjälpreda till Fiskanläggningar bakgrund och bedömningsgrunder till checklista för datorbaserad kontroll av fiskanläggningar. (2007): Fiskkonsumtion risk och nytta. Lunneryd, S.G., Fjalling A., , H. (2003): A large-mesh trap: a way of mitigating seal impact on a fishery. 60 (6): 1194-1199 i , , , , län, , , län och (2005): Fiskets framtid i de utveckling eller avveckling? i län och (2005): Fiskets framtid på sydkusten utveckling eller avveckling? i län, , , och (2005): Utvecklingen av fiskerinäringen längs 19902004 och förslag till åtgärder. i (2006): Regionalt tillväxtprogram 20042007. i (2002): Biologisk mångfald och fiske i . En underlagsrapport till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. i och i (2005): Redovisning av gemensamt uppdrag angående utvecklingen av fiskerinäringen i ett regionalt perspektiv för 19902004. REFERENSER 2007/08:RFR3 i , , , län och (2005): Fiskets framtid på utveckling eller avveckling? (2007): Tyst hav Jakten på den sista matfisken. Miljövårdsberedningen (2006): Strategi för ett hållbart fiske. och (2005): Förutsättningar för fisketurismens utveckling i Rapport från ett regeringsuppdrag. (2005): Förändringar under ytan havsmiljö granskad på djupet. m.fl. (2006): Aktionsplan för havsmiljön. (2006a): Fakta om svensk turism. (2006b): Näringslivets administrativa kostnader på jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet. (2007): Promemoria . Osterblom, H., Casini, M., , O. & Bignert, A. (2006): Fish, seabirds and trophic in the Baltic Sea. Series 323: 233 238 2006. Pickova, J., Brannas, E. & , T. (2007): Importance of fatty acids in broodstock diets with emphasis on Arctic char (Salvelinus alpinus) eggs. Aquaculture international 15: (34): 305311. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen. 1997/98:145 Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart . 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk. 2004/05:1 Budgetpropositionen . 2004/05:56 En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv. 2004/05:150 Svenska miljömål ett gemensamt uppdrag. 2005/06:1 Budgetpropositionen . 2006/07:1 Budgetpropositionen . 2007/08:1 Budgetpropositionen . Rapporter från 2005/06:RFR3 Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion En uppföljning. Miljö- och jordbruksutskottet. Rapporter från 2006/07:RFR5 Miljö- och jordbruksutskottets offentliga utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig livsmedelsproduktion. Miljö- och jordbruksutskottet. Regleringsbrev för avseende . 2007/08:RFR3 REFERENSER Regeringsbeslut Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Dnr Fi 2006/474 m.fl. (2007): Förordning om fiskekvoter i . Faktapromemoria 2007/08:FPM9. protokoll 2005/06:51. 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön. 2005/06:171 Vissa fiskeripolitiska frågor. SOU 2000:67 Levande skärgård Miljövårdsberedningens betänkande om de regionala miljö- och hushållningsprogrammen för vissa av Sveriges skärgårdar. SOU 2001:82 Utvärdering av det fria handredskapsfisket. SOU 2003:72 Havet tid för en ny strategi. SOU 2005:27 Den svenska fiskerikontrollen en utvärdering. SOU 2005:76 Fiskevårdens finansiering. SOU 2005:116 Jakt och fiske i samverkan. SOU 2007:20 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. SOU 2007:32 Tillväxt genom turistnäringen. och (2006): Vattenbruk 2005. Statistiskt meddelande JO 60 . och (2007): Vattenbruk 2006. Statistiskt meddelande JO 60 . : Fisk för framtiden fakta och värden i svenskt fiske. (2007a): bekräftar orapporterat svenskt fiske. (2007b): Förslag om att stoppa torskfisket i . (2006): Fiskevård, . (2007): Våra Fiskevatten nr 1-2007.