rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Kommissionen ska på begäran av ta fram en ny strategi för . ett förslag som ska behandlas under det svenska ordförandeskapet hösten 2009.378 Nytt finansieringsprogram för miljön Life Plus är EU:s nya finansieringsprogram för miljön. I är ansvarig myndighet. Programmet gäller och har en total budget på ca . Programmet består huvudsakligen av två delområden: naturvård och biologisk mångfald samt miljölagstiftning och förvaltning/styrning. har tilldelats en rambudget på ca (4,av den totala budgeten). 377Information från vid konferens . 378Europeiska kommissionen, 2008 samt information från vid konferens . BILAGA 5 INTERNATIONELLT OCH EUROPEISKT HAVSMILJÖSAMARBETE Det finns även andra direktiv som påverkar havsmiljön. Som exempel kan nämnas avloppsvattendirektivet, nitratdirektivet och takdirektivet för utsläpp till luft. Arbetet inom programmet mot luftföroreningar (, CAFE) är ett annat exempel på en EU-insats för att bl.a. minska gränsöverskridande flöden av kväve och fosfor. Fågeldirektivet och habitatdirektivet innehåller regler om inrättande av skyddade områden för djur- och växtarter av gemenskapsintresse, s.k. Direktivet om mottagningsanläggningar i hamnarna för fartygsgenererat avfall och oljerester syftar till att minska utsläppen från sjöfarten genom att öka tillgången på lämpliga mottagningsanläggningar och därigenom förbättra skyddet av den miljön.379 379 SOU 2006:112. I denna bilaga redovisas ett utdrag ur en rapport från Samordningsgruppen för havsmiljöfrågor (Samhav).380 1.Finn de områden som göder havet mest: Åtgärden pågår. Södra vattendistrikt har lämnat en delrapport till . Datum för slutrapporten har på begäran förlängts till . Rapporten förväntas visa en metod för hur man kan finna de områden som göder havet mest inom ett så pass geografiskt litet område att det via en källfördelning sedan går att prioritera de åtgärder som är mest kostnadseffektiva. De andra två vattendistrikt som utpekats i aktionsplanen har kommit igång med arbetet. 2.Fixa de värsta avloppen först: Åtgärden har en delvis ny inriktning. Allmänna råd har tagits fram och remitterats. NV föreslår bidragssystem, kunskapscentra, certifieringssystem och kommunala VA-planer. Kommunernas tillsyn är av central betydelse för genomförandet av åtgärden och där kan Samhav stödja bl.a. genom rådgivning. Åtgärderna har lyfts fram i den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och även lämnats till regeringen. 3.Gör rätt val av tvättmedel lätt: KemI har redovisat en utredning om fosfat i tvätt- och maskindiskmedel respektive ett förnyat uppdrag om fosfater i maskindiskmedel . Regeringen har notifierat en nationell begränsning av fosfatinnehållet i textiltvättmedel till kommissionen. Diskussioner om begränsning av fosfathalten i tvätt- och rengöringsmedel pågår på EU-nivå under detergentförordningen. 4.Hjälp jordbrukarna att behålla fosforn: Åtgärden pågår inom Greppa fosforn. Områden har valts ut där frivilliga åtgärder ska genomföras i ett treårigt åtgärdsprogram för att bättre följa faktiskt utläckage av fosfor och ifall åtgärder har någon påverkan på utläckaget. Finansieras via landsbygdsprogrammet och . 5.Skapa rätt våtmarker på rätt plats: Våtmarkstrategin håller på att genomföras. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att av regeringen att ta fram ett planeringsunderlag för återskapande och återställning av våtmarker. har fördelat 17 miljoner till länsstyrelserna för att ta fram planeringsunderlag. Dessa medel har fått ett högt utnyttjande och ska också användas för uppsökande verksamhet med syfte att fånga upp intresse hos markägarna. Genom det nya landsbygdsprogrammet 20072013 har ersättningarna riktade till våtmarker blivit mer flexibla, bl.a. kan ersättning numera ges även för restaurering av befintliga våtmarker. Ersättningsnivån för anläggning och restaurering av våtmarker har höjts i några län. Ersättning för anläggning och restaurering av våtmarker 380 , 2008c. 2008/09:RFR3 BILAGA 6 GENOMFÖRANDET AV HAVSAKTIONSPLANEN lämnas numera inom ersättningsformen Utvald miljö. Vilka åtgärder eller projekt som ska genomföras inom ersättningsformen prioriteras på regional nivå. 6.Övertyga om minskning av kväveutsläpp till luft: Nedfallet av kväve från luften på havs- och vattenområden beror till stor del på utsläpp i från trafik och energiproduktion. De internationella förhandlingarna om nya nivåer i takdirektivet under LRTAP har avstannat. Ett nytt förslag förväntas . 7.Minska utsläppen till luft från sjöfarten: Generalsekreteraren för () har tillsatt en expertgrupp för att underlätta arbetet med skärpning av reglerna för utsläpp till luft från fartyg och hans önskemål är att inom IMO etablera en långsiktig strategi för skyddet av miljön från utsläpp från internationell sjöfart. Reglerna återfinns huvudsakligen i annex VI till internationella konventionen för miljöskydd, Marpol 73/78 (The International Convention for the Prevention of Pollution from Ships). Annexet håller på att revideras främst med sikte på att skärpa reglerna för NOx- och SOx-utsläpp. Handelssystem med NOx och SOx där sjöfarten ingår har utretts och en slutsats är att handelssystem har en teoretisk potential att bidra till väsentliga effektivitetsförbättringar för att minska utsläppen från fartyg. Kompletterande utredningar föreslås i utredningen. 8.Stoppa båtburna främmande arter: pågår en utredning om ratificeringen av barlastvattenkonventionen. Förutsättningarna att ratificera konventionen ska granskas och ett antal utestående frågeställningar ska klargöras. Bland annat utreds ansvarsfördelningen mellan myndigheter, budgetära konsekvenser, biologiska konsekvenserna av skifte av barlastvatten i svensk ekonomisk zon. Uppdraget ska redovisas . gav IMO ett final approval till ett system . Det var det svenska systemet PureBallast av som blev godkänt. 9.Skona hotade djuphavsfiskar: Fiske med hajgarn är förbjudet från . Speciellt tillstånd kan ges till yrkesfiskare som bedrivit ett traditionellt fiske på pigghaj, men en befarad ökning av detta fiske har hejdats. Frågan om införande av rist i räkfisket har även drivits av i förhandlingsarbetet internationellt. Ingen överenskommelse har kunnat nås. Teknisk utveckling av rist har inte påbörjats, men näringen har uttryckt intresse för ett samarbete med kring redskapsutveckling i räkfisket främst för att minska fångsten av småräka. I detta arbete kommer även utvecklingen av rist att vara aktuellt. Från och med krävs speciellt tillstånd för räkfiske. En möjlig åtgärd är att i dessa tillstånd införa ristanvändning som villkor. 10.Inför dagar till sjöss för att reglera fisketrycket: Ett förslag om försök 2007 med havdagar i drogs tillbaka av för (NCRAC), på grund av bristande intresse från . visar fortsatt ett mycket stort intresse att genomföra försöket och har bett NSRAC återkomma med förslag. Diskussioner med kommissionen och inom NSRAC pågår. är fortfarande positivt till försöket, förutsatt att utformningen inte ger oacceptabla risker för överexploatering av det redan utsatta torskbeståndet i . GENOMFÖRANDET AV HAVSAKTIONSPLANEN BILAGA 6 2008/09:RFR3 11.Förbehåll visst fiske för passiva redskap: EU har beslutat om en återhämtningsplan för torsk i , som bl.a. innebär en minskning av kvoten för det östra beståndet av torsk, vilket är det som är viktigast för svenskt fiske. I en situation med begränsad kvot har det effektivare och mindre väderberoende trålfisket en fördel och kan fiska in en relativt större del av en gemensam kvot. En process har därför påbörjats för att 2008 dela upp de svenska torskkvoterna i mellan trål- och passivt fiske. På så sätt kan det småskaliga torskfisket med passiva redskap få en säkerhet i sitt fiske och bättre möjligheter att bedriva ett planerat och lönsamt fiske. 12.Inför fiskekonto: Inget har skett. 13.Starta yrkesutbildning för fiskare: Denna fråga behandlas av och förslag kommer att redovisas . I samverkan mellan , universiteten och näringen har det genomförts korta kurser i miljö och ekologi för yrkesverksamma fiskare. Sådana kurser har hållits både på väst- och ostkusten och har varit mycket uppskattade av deltagarna. 14.Införliva EU-direktiv om vissa farliga ämnen: Inget hänt , ligger hos regeringen. 15.Marknadsför miljöanpassad båtbensin: Det finns en arbetsgrupp för båtmotorstrategin. Strategins viktigaste delar är samordning och förankring av miljöinformationen till och om båtlivet vad gäller budskap, medium, avsändare och tid för att uppnå största möjliga effekt och säkerställa att alla resurser används optimalt. Arbetsgruppen har genomfört två möten och är överens om strukturen av mål och budskap: Byta ut gamla miljöoriktiga motorer mot nya miljöanpassade; I väntan på utbyte bör äldre tvåtaktsmotorer med dåliga miljöprestanda köras på alkylatbensin och med biologiskt nedbrytbar utombordarolja; Alla båtar och båtmotorer bör hållas i trim. Insatser bör fokuseras på mackar som båtägare passerar med bil när de har sin transportabla tank med sig. begär offert från några byråer på kampanjupplägg. Arbetsgruppen har också tagit förberedande kontakter om miljötorg på två båtmässor. 16.Minska riskerna med farliga båtbottenfärger: Utveckling av riskbedömningsmetodik pågår i nationell tillståndsprövning. EU-beslut om verksamma ämnen i båtbottenfärger fattas 2009. Riskerna med båtbottenfärger i kommer att utvärderas i produktgodkännandet efter 2009. KemI och samarbetar om utvärdering av om fysikaliskt verksamma färger även har kemisk verkan. 17.Finn farliga ämnen i hamnar: Åtgärden har påbörjats men går långsamt.Viss information finns redan framtagen av SGU vad gäller de mycket giftiga organiska tennföreningarna (bl.a. TBT) som främst använts i båtbottenfärger. SGU rikstäckande inventering av bl.a. hamnar och visar att TBT-halterna i sedimenten i många av dessa ligger flera högre än Ospars ekotoxikologiska gränsvärden (EAC-värden). Resultat som visar på vikten av att hamnar och systematiskt undersöks med avseende på farliga ämnen och vid behov saneras för att inte ytterligare skada den miljön. 2008/09:RFR3 BILAGA 6 GENOMFÖRANDET AV HAVSAKTIONSPLANEN 18.Håll bättre koll på sjöfarten: Fartyg anmäler i förväg sin ankomst till svenska hamnar i ett fartygsrapporteringssystem (FRS). lämnas uppgifter om bl.a. fartygsgenererat avfall som de avser lämna och om de fraktar farligt gods. Information förs vidare till det europeiska Safe sea net så att uppgifterna om fartyget blir tillgängligt inom . Systemet kommer att få en funktion som innebär att uppgifter från fartygets , om bl.a. fartygets position, kurs och fart automatiskt sänds till Safe sea net med vissa tidsintervall. Syftet är att positionsuppgifter med mera ska vara tillgängligt i realtid särskilt för fartyg som fraktar farligt gods. Arbetet med att förbättra AIS-täckningen av öster om pågår men har fördröjts p.g.a. att planerat utnyttjande av befintliga inte har kunnat genomföras. 19.Förbättra samordningen av mätningar: Arbetet mot att utnyttja amplituddata för bedömning av bottenbeskaffenhet går trögt eftersom måste ha internationellt expertstöd, men slutrapport från gruppen förväntas till vårens möte i Samhav. Internetbaserad samordning av mätningar skulle kunna utgå från Helcom Re-Survey-plan. Även här planeras en slutrapport till samma möte i Samhav. Inför SGUs maringeologisk undersökning utanför genomfördes, i enlighet med den processbeskrivning som gäller för verksamheten, ett informations- och samrådförfarande där den planerade verksamheten presenteras och intressenter inbjuds att lämna synpunkter och påverka projektet. Kontaktade organisationer var: och berörda kommuner, Na- turvårdsverket, , , , , , , och marinbiologiska laboratorium. 20.Se över sekretessen kring vattendjup: Rapporterat till Samhav . Skrivelse skickad till regeringen om att utreda frågan vidare i utredningen om Översyn av bestämmelser om skydd av samhällsviktiga anläggningar m.m. (Fö 2007:1). Frågan kommer sannolikt inte att tas upp i utredningen utan i stället behandlas av Försvarsmakten på uppdrag av regeringen. 21.Förbättra tillgängligheten till miljödata: har i sitt uppdrag att se över denna frågeställning. 22.Komplettera kunskapen om vattendjup: Arbetet med bildandet av nationell djupdatabas pågår. En PM om legala förutsättningar och förslag till förändringar håller på att utarbetas. Syftet är att ska kunna samla djupdata och göra den tillgänglig som nödvändig sekretess upprätthålls. 23.Undersök bottnarnas geologi och kemi: Endast en mindre del av den svenska havsbottens () geologiska och kemiska statur är känt. behandlar frågan om basalt kunskapsunderlag, dit bl.a. bottenförhållandena hör, och kommer att redovisa resultaten . I de områden där där denna typ av kartläggning är genomförd har en habitatklassning av bottensedi- menten enligt EUNIS-systemet startat och beräknas klart . SGU har beslutat, bl.a. för att stödja havsmiljöarbetet, att öka undersökningstakten i den maringeologiska karteringen . Verksamheten kommer att vara inriktad mot kustzonen i enlighet med SGUs re- GENOMFÖRANDET AV HAVSAKTIONSPLANEN BILAGA 6 2008/09:RFR3 gleringsbrev : SGU skall vidare påbörja en ny insamling av geologisk information med målet att till 2014 ha samlat in maringeologisk information enligt lokal modell till en databas inom prioriterade områden längs den svenska kustzonen. 24.Beskriv naturen under ytan: Ett projekt att samla och påbörja harmonisering av data som legat ute hos olika aktörer som länsstyrelser, universitet m.m. pågår. 25.Forska om fosfor i jordbruket. : Ett Letter of intent är inskickat till Bonus. Programstart är beräknad till . Stiftelsen lantbruksforskning har också från fått till forskning om fosfor i jordbruket. Arbetet med att få igång ett forskningsprogram beräknas starta . 26.Forska om biologiska dominoeffekter i havet: Flera olika projekt pågår inom grundforskningen. Dessa kommer att utvärderas när programmen är klara och därefter beslutas om ytterligare insatser ska göras och i så fall vilka. 27.Erbjud vetenskapligt stöd för beslut: Den finansiering av Baltic som åtgärden avser har genomförts. 28.Utse myndighetsansvar för öppet hav: Uppdraget har lagts på . 29.Starta havsmiljöråd och samordningsgrupp: Åtgärd slutförd. har träffats fyra gånger och bland annat diskuterat det nya havsmiljöanslaget, den fördjupade utvärderingen och . Mer information om finns på webbplats. 30.Skapa en pådrivande internationell agenda: En ny havsmiljöambassadör har utsetts. Båtbottenfärger används bl.a. för att hindra att alger, musslor och havstulpaner sätter sig fast på båtskrovet. De kallas även för antifoulingprodukter. De båtbottenfärger som tar bort påväxten på kemisk och biologisk väg måste godkännas av Kemikalieinspektionen innan de får säljas och användas. Det behöver däremot inte de färger som tar bort påväxten på fysikalisk väg, exempelvis genom en ytstruktur där inte påväxten får fäste. Det är tillverkarens ansvar att informera om och märka produkterna så att den som hanterar dem kan göra det på ett säkert sätt. Flera av ämnena som används för att förhindra påväxt har visat sig vara skadliga för vattenlevande växt- och djurarter. Reglerna för godkännande av båtbottenfärger har successivt skärpts för att skydda vattenmiljön. Tennorganiska föreningar, t.ex. tributyltenn (TBT) och diuron, har förbjudits. Färger som har ett högt läckage av koppar godkänns inte. Färger som innehåller koppar, irgarol och isotiazolin får bara användas under vissa förhållanden. Förbud mot tennorganiska föreningar TBT har framför allt använts som biocid i båtbottenfärger för att förhindra påväxt. ökade användningen kraftigt och det kunde konstateras allvarliga skador på bl.a. ostronodlingar i . Som en följd av detta inleddes arbetet för att begränsa användningen av TBT i förbjöds användning av båtbottenfärger med TBT på fartyg inom hela EU.381 I har reglerna för båtbottenfärger skärpts successivt . Båtbottenfärger som innehåller tennorganiska föreningar är helt förbjudna inom EU.382 I det s.k. begränsningsdirektivet stadgas följande om tennorganiska föreningar: 1.Får inte släppas ut på marknaden för användning som ämnen och beståndsdelar i preparat som fungerar som biocider i fritt associerad antifoulingfärg. 2.Får inte släppas ut på marknaden eller användas som ämnen och beståndsdelar i preparat när de fungerar som biocider avsedda att förhindra påväxt av mikroorganismer, växter och djur på a) alla farkoster oavsett längd avsedda att användas på hav, i kustvatten, flodmynningar och på inre vattenvägar samt i insjöar, 381Rådets direktiv av om ändring för åttonde gången av direktiv /769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (89/677/EEG). 382Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 782/2003 av om förbud mot tennorganiska föreningar på fartyg. b)burar, flottar, nät och andra redskap samt annan utrustning som används för odling av fisk eller skaldjur, c)andra redskap eller annan utrustning som helt eller delvis är nedsänkt i vatten. Får inte användas som ämnen och beståndsdelar i preparat som är avsedda att användas för behandling av industriellt processvatten. Regler för båtbottenfärger harmonisering inom EU Enligt uppgift på Kemikalieinspektionens webbplats383 kommer reglerna för båtbottenfärger att harmoniseras inom EU. Arbete pågår med det s.k. biociddirektivet384, där verksamma ämnen i båtbottenfärger som fanns på marknaden granskas inom EU. Om ett ämne bedöms vara acceptabelt kommer färger som innehåller ämnet att kunna godkännas i varje enskilt medlemsland. Ämnen som bedöms vara oacceptabla och ämnen som inte stöds i processen av något företag kommer att fasas ut. Ett flertal utvärderingar av ämnen för båtbottenfärger förväntas , och Kemikalieinspektionen ska aktivt delta i de vetenskapliga och politiska förhandlingar som följer av dessa. Även andra länder har restriktioner när det gäller båtbottenfärger, exempelvis , , och . Även globala överenskommelser tar form. IMO () arbetar med ett globalt förbud mot tennorganiska föreningar i båtbottenfärger. Organiska tennföreningar är en grupp föreningar som är mycket effektiva mot havstulpaner och andra organismer som kan sätta sig fast på båtskroven. De är också mycket giftiga för många andra organismer i havet, särskilt för snäckor och musslor. Tennföreningarna frigörs långsamt från skroven till vattnet, binds till partiklar i vattnet och hamnar i bottensedimenten. De organiska tennföreningarna förekommer längs hela svenska kusten och i vissa områden i mycket höga halter. Det har visat sig att de organiska tennföreningarna är skadliga i så låga halter att det knappt går att mäta. Redan i koncentrationer på något enda miljarddels gram per liter kan ämnet medföra att vissa snäckor av honkön börjar utveckla hanliga könsorgan. Orsaken är att tennföreningen hämmar snäckornas omvandling och utsöndring av könshormonet testosteron. Från en jolle som målats med färg innehållande tennföreningar kan vatten få en sådan gifthalt att de känsliga snäckorna skadas. Från ett stort fartyg kan en lika stor mängd gift läcka ut . Trots förbudet mot användning av färger innehållande organiska tennföreningar tyder de höga mätvärdena i småbåtshamnar på att färgerna fortfarande används. Möjligtvis kan föroreningar komma från gammal, avskrapad färg.385 383Faktabladet Båtbottenfärger för fritidsbåtar (). 384Europaparlamentets och rådets direktiv /8/EG om utsläppande av biocidprodukter på marknaden. Dokumentation, forskning och övervakning I publikationen Havet om miljötillståndet i svenska havsområden konstaterar företrädare för och följande: Muddring stort problem: Detta innebär ändå inte att föreningarna inom överskådlig tid försvinner ur den miljön, eftersom organiska tennföreningar binds starkt till partiklar i vattenmassan och till bottensedimenten. Inte minst utgör underhållsmuddringar i hamnar och ett stort problem till följd av kraftigt TBT-förorenade sediment. Fysisk omröring av sedimenten ökar spridningen markant. Skrämmande bild: påbörjade SGU ett projekt med syfte att kartlägga förekomsten och spridningen av organiska tennföreningar i svenska havssediment. Resultaten ger en skrämmande bild av havsmiljö. TBT och dess nedbrytningsprodukter förekommer i så gott som alla sedimentprover, även ute i öppet hav. Koncentrationen varierar från mindre än 1 μg per kg torrsubstans till anmärkningsvärt höga 10 200 μg per kg torrsubstans. Enligt norska bedömningsgrunder är en halt på mer än 100 μg per kg torrsubstans att betrakta som mycket hög. Höga halter i : De högsta koncentrationerna påträffas i hamnar, , invid skeppsvarv och utanför fritidsbåtsvarv. Lägre men fortfarande höga koncentrationer påträffas i örlogsbaser. Anmärkningsvärt är att några av de högsta halterna (8 600 μg per kg torrsubstans) påträffas i , exempelvis vid , som är norra största med plats för 2 300 båtar. Mitt ute i norra uppmättes inom ramen för den nationella miljöövervakningen TBT-halter på upp till 110 μg per kg torrsubstans. Andra i det närmaste lika giftiga organiska tennföreningar som också blandats in i dessa båtbottenfärger är fenyltenn. I allmänhet ligger halterna i sediment under detektionsgränsen, men i många kustnära områden och hamnar har dessa föreningar, främst trifenyltenn (TFT), påvisats av SGU. I låg TFT-halten så högt som 1 600 μg per kg torrsubstans. Klassificering nödvändig: Resultaten visar på behovet och nödvändigheten av att genomföra en systematisk inventering och riskklassificering av alla hamnar, , båt- och skeppsvarv i med avseende på organiska tennföreningar i både sediment och biota. En sådan inventering måste enligt rapporten också inkludera båtuppläggningsplatser där skroven blästrats, skrapats och målats med färg innehållande dessa giftiga tennföreningar. Färgspill och slipdamm sköljs bl.a. med regnvatten ned i hamnbassängerna. Det kan i nuvarande läge inte uteslutas att ett stort antal uppläggningsplatser, och hamnar behöver saneras för att säkerställa den framtida miljön. geologiska undersökningar (SGU) visar i en studie att bottnar i svenska småbåtshamnar innehåller mycket höga halter av TBT från I studien redovisas vilka småbåtshamnar som undersökts och vilka halter av TBT som där hittats.386 Det är inte endast som innehåller höga halter av TBT från båtbottenfärger. Det giftiga ämnet finns även i naturhamnar. I har tagit prov på sediment i vikar, från småbåtshamnar och i mer eller mindre välbesökta naturhamnar. TBT och MBT387 påvisades i samtliga prov, vilket anses anmärkningsvärt. Ämnena är bevisligen spridda längs hela Södermanlands kust.388 skrev svenska massmedier om nya forskningsresultat om båtfärger. Gifthalterna i svenska vatten konstaterades vara mångdubbelt större än i övriga Europa.389 Mistra bedriver ett forskningsprogram , : Åtgärder mot påväxt på båtar, vars mål är att forskningsresultaten kan leda till en produkt som är överlägsen de alternativ som finns på marknaden. Produkten ska på ett ekologiskt godtagbart sätt förhindra att havstulpanens larv limmar sig fast vid fartygsytan. Programmet bygger på kunskap som genererats vid kring havstulpanlarvens receptorer. Mistra investerar i programmet.390 Effekter av tennorganiska föreningar har övervakats på . Förstudier har genomförts 2007 för att även Egentliga ska ingå i miljöövervakningsprogrammet från 2008.391 Båtbottenfärger som motverkar påväxt på kemisk väg måste godkännas som bekämpningsmedel av Kemikalieinspektionen.392 Av godkännandet ska framgå om produkten är avsedd för fritidsbåtar eller för yrkesmässigt bruk samt i vilka vatten den får användas. De för fritidsbåtar hör till behörighetsklass 3, de för fartyg till behörighetsklass 1 eller 2. Antifoulingprodukter för fritidsbåtar är endast godkända för att användas på båtar med huvudsaklig fart på , förutom en produkt som är godkänd också för ostkusten. Inga av dem får användas på båtar för huvudsaklig fart i sötvatten.