eunbil · GW0NB5DDF · 2008-12-09 00:00:00 — Rubrik: Förslag till och rådets förordning om livsmedelsinformation till konsument. Lägesrapport från ordförandeskapet. Dokument: KOM(2008) 40 slutlig Förslag till och rådets förordning om livsmedelsinformation till konsumenterna (Ordförandeskapets lägesrapport, första utkast 081226, DS 1171/08) dokument: Fakta-PM 2007/08:FPM95 Ärendet har inte tidigare behandlats i samråd med . Frågan behandlades i Miljö- och jordbruksutskottet . Bakgrund Redan i om livsmedelssäkerhet KOM(1999)719 aviserade kommissionen en översyn av de generella märkningsbestämmelserna. Efter interna och externa konsultationer presenterade kommissionen sitt förslag till förordning . Den svenska versionen fanns tillgänglig . Förslaget har diskuterats i rådsarbetsgruppen vid ett antal tillfällen . Flertalet medlemsländer har lämnat ett stort antal synpunkter under arbetets gång. Fortsatt arbete i rådsarbetsgruppen kommer att äga rum under det tjeckiska ordförandeskapet. De delar i förslaget som främst diskuterats är - hur och i vilken omfattning skyldigheterna för företagen ska fördelas sinsemellan; - ursprungsmärkning; - läsbarhet; - undantag för alkoholhaltiga drycker; - obligatorisk näringsvärdesdeklaration; - beräkning av mängden av näringsämnen; - hur näringsvärdedeklarationen ska presenteras; - nationella scheman för näringsvärdesdeklaration. Det franska ordförandeskapet kommer att presentera en lägesrapport vid . Ordförandeskapets målsättning är att rapporten på ett övergripande sätt ska spegla de diskussioner som förts i rådsarbetsgruppen. Ett första utkast till lägesrapport diskuterades i rådsarbetsgruppen . Synpunkter framfördes på vissa punkter och med några modifieringar kunde gruppen enas. Modifieringar av utkastet utlovades innan det överlämnas till , men denna slutgiltiga version har ännu inte distribuerats (081202). Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 95 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutande med enligt artikel 251. Svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslaget. finns märkningsregler utspridda i många rättsakter och området är svåröverskådligt. Det finns därför ett behov av att se över lagstiftningen på detta område. Regeringen hade helst sett att översynen hade varit ännu bredare, så att huvuddelen av reglerna hade samlats i en rättsakt i stället för att flera bestämmelser nu finns i specialregler för vissa livsmedel. Detta är dock ett steg i rätt riktning eftersom kommissionen nu föreslår allmänna principer om livsmedelsinformation och förtydliganden som förenklar tolkningen. Regeringen skulle önska att de allmänna principerna även innehöll tydliga regler om synkroniserat ikraftträdande. Med detta menas att om det sker ändringar i märkningsreglerna så skulle alla sådana ändringar träda i kraft som ligger tillräckligt långt fram i tiden så att företagen kan ta hänsyn till ändringarna i sin normala hantering av förpackningsbeställningar. Regeringen ställer sig bakom principen att de uppgifter som är obligatoriska i den nuvarande lagstiftningen förblir obligatoriska. Regeringen skulle helst se att alla slags alkoholdrycker omfattas av kravet på ingrediensförteckning eftersom samma regler så långt som möjligt bör gälla alla livsmedel. Kommissionens förslag är att vin, öl och spritdrycker undantas. Beträffande näringsvärdesdeklaration är regeringen i första hand för en frivillig märkning. är märkningen frivillig, men finns på ett stort antal livsmedel. inställning Ett utkast till rapport (2008/0028(COD)) har tagits fram av rapportören , . Röstningen i utskottet är planerad till och i plenum prel. . Förslaget Syftet med förslaget är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Förslaget konsoliderar och uppdaterar två områden inom lagstiftningen om livsmedelsmärkning: allmänna märkningsregler och regler för näringsvärdesdeklaration. Bägge områden regleras enligt förslaget i en enda förordning. För att underlätta ändringar och uppdateringar består förordningen av en textdel (där medbeslutandeförfarande gäller) och en rad tekniska bilagor som kan ändras genom kommittéförfarande. - Allmänna principer för livsmedelsinformation införs. - För att förbättra läsbarheten införs också en minsta textstorlek, . - Företagarens skyldighet att se till att märkningen är korrekt förtydligas. Beträffande allmänna märkningsregler kan följande nämnas: De uppgifter som är obligatoriska förblir obligatoriska. Ursprungsmärkning blir inte obligatorisk men reglerna om hur ursprung ska anges förtydligas. Ett krav införs att uppgifter om allergiframkallande ingredienser ska finnas tillgängliga för livsmedel som inte är färdigförpackade och säljs genom detaljhandel och storhushåll. Vin, spritdrycker och öl undantas från kravet på ingrediensförteckning, dock inte andra alkoholdrycker. Kommissionen ska utarbeta en rapport om undantaget. Beträffande näringsvärdesdeklaration kan följande nämnas: Kommissionen föreslår att det blir obligatoriskt att deklarera mängden energi, fett, mättade fettsyror, kolhydrater (med särskilt angivet sockerarter) och salt i det huvudsakliga synfältet (förpackningens framsida), medan det är frivilligt att ange ytterligare näringsämnen från en fastställd lista. Vin, sprit och öl undantas från näringsvärdesdeklaration, men kommissionen ska utarbeta en rapport. De obligatoriska näringskomponenterna måste även deklareras i förhållande till rekommenderade intag. Andra presentationsformer kan utvecklas inom ramen för frivilliga nationella system. Kommissionen föreslår beträffande reglerna om näringsvärdesdeklaration att företag med färre än 10 anställda och/eller en omsättning under 2 miljoner ska ha en längre övergångstid än andra företagare (respektive ). Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa är både allmänna märkningsregler och bestämmelser om näringsvärdesdeklaration harmoniserade inom EU, men genom två olika direktiv (samt ett antal ändringar till dessa). Genom att förslaget är i form av en förordning blir den direkt tillämplig i hela EU och behöver (och får inte) således inte genomföras i nationell lagstiftning. Förordningen ger dock möjlighet till nationell lagstiftning på vissa områden så att t.ex. kan föreskriva att märkningen ska vara på svenska i . Ekonomiska konsekvenser Förslaget har inga konsekvenser för EU-budgeten eller den nationella budgeten. Förslaget kan få ekonomiska konsekvenser för industrin.