rfr · GV0WRFR17 · 2008-05-01 00:00:00 — Till och med om jag hittar en nyckel på gatan får jag inte gå in i grannens hus. Ändå finns det på Internet än så länge inte de riktiga etiska reglerna. Bara för att jag kan hacka mig in så är det okej därför att jag lyckades. Där har vi nog mycket att göra för att lära varandra. Hur får vi de etiska reglerna, och hur följer vi upp dem? Det tycker jag är spännande. En annan sak har slagit mig. Ni påpekar vikten av det livslånga lärandet. Vi måste förnya vårt kunnande. Vi måste ge människor möjligheter att fortbilda sig. Vi måste antagligen utveckla komvux i stället för att lägga ned det. Vi måste ge möjlighet till arbetsmarknadsutbildningar precis för att människor ska få chansen att vara med i IT-samhället. (): Det blir lätt så att man antingen diskuterar problem eller möjligheter med den nya tekniken. hamnar vi i ett läge där vi ser en massa risker, och sedan ska vi försöka att reglera det. Jag kan tänka mig att vi politiskt sett borde ägna lite mer kraft åt de möjligheter som finns och varför de inte utnyttjas fullt ut. Vi kan återigen ta utbildningsområdet. Var är den utbildningsvetenskapliga forskning som visar vad nya digitala whiteboard kan betyda för utbildningssituationen? Är det bra eller dåligt? Ska vi göra mer av det? Ska vi ha nya robotar som tränar upp minnet så att hjärncellerna växer igen? Det var något som man inte trodde fungerande. Ska vi ha nya dataprogram som gör att människor med läs- och skrivsvårigheter eller synsvårigheter klarar sig bättre i skolan? Detta är inte tillgängligt överallt. Vi använder inte den bästa tekniken fullt ut med en gång i våra skolor. Det borde finnas program för att sprida det. Finns den här kunskapen på lärarutbildningarna, ? Finns den i Skol- ? Finns det ett sådant driv? Jag känner inte alltid av det. 4 INFORMATIONSTEKNIKEN I FRAMTIDEN : Jag heter och arbetar på . Frågan ställdes hur det här ska komma in i skolan på ett bra sätt både som mål och som medel. Vi har hört förslag på lite nya skolämnen och även förslag till hur lärarutbildningen skulle kunna förändras. Jag vill kanske ha ytterligare någon reflexion. Hur ska man tänka för att det ska komma in i skolan på ett bra sätt? Jag skulle vilja höra ytterligare någon kommentar kring det. Ordföranden: Ni får nu möjlighet att svara, kära forskare, och göra någon liten kommentar på slutet. : Jag ska först svara på frågebatteri. Det har inte kommit fram här att tekniken har fantastiska kompensatoriska möjligheter för olika grupper. Det är riktigt. Det har vi över huvud taget inte nämnt. Det har tagits för givet. Det gäller de områden som du nämner. Människor som har speciella kommunikativa handikapp får fantastiska möjligheter att delta. Det är viktigt att betona. är tekniken som möjlighet väldigt viktig. Det finns en tröghet i våra institutionella system som gör att det tar att få in den typen av teknik. Det är inte självklart att vi lever i ett digitalt samhälle. Det ser man exempelvis om man går in i lärarutbildningen. Det är inte början, utan början är någonting annat. Det får man i viss mån ha respekt för. blir tidsutdräkten för lång. hade vi inte sådana teknikskiften med den här hastigheten. slår det igenom så väldigt snabbt. Förändringen med Internet och informationstekniken är en väldigt stor förändring på flera plan. Det påverkar oss som individer, våra institutioner, våra föreställningar om kunskap och samhällets sätt att fungera. Det är viktigt. Jag tycker inte att den kunskapen finns. Man kan inte säga att den finns och att den sprids med några tillfredsställande mekanismer. Hur det kommer in i skolan är lite grann samma fråga. Utvecklingen går vidare. Vidareutbildning är en väldigt viktig mekanism. Men väldigt mycket av nyckeln är trots allt lärarutbildningen och dess sätt att fungera. Det handlar om vad som är plattformen för lärarutbildningen och hur man börjar när man tar sig an frågan. Vad ska människor kunna? Vad ska de lära sig? Hur ska vi hantera grupper som är marginaliserade? Man får inte glömma att den teknikutveckling som vi talar om här sammanhänger med många andra förändringar i samhället. Det gäller inte minst frågor som migration, mer komplext yrkesliv och sådana saker. Det gör att de här frågorna har väldigt många dimensioner. Det finns inga enkla tekniska lösningar på det. Jag vill avsluta med att tala om en vision för Internet. Jag vill gärna ha en vision för Internet, men det verkar otroligt svårt. Det finns de frågor som påpekade med mobbning och användande av informationsteknik. Det är väldigt viktigt att man skapar institu- 4 INFORMATIONSTEKNIKEN I FRAMTIDEN i skolan där det blir legitimt att ta fram sådant. Det ska helt enkelt finnas mekanismer så att det kommer fram så snabbt som möjligt. Faran är alltid att man tittar på hur man kan stoppa, märka information och komma åt dem som gör det. Men fri, tillgänglig information är en väldigt viktig del av vår demokrati. : Jag vill avsluta med att haka på det nämnde sist med att ändå försöka se möjligheterna. Det är typiskt för många av dessa frågor att det startat som ett stort möjligt fönster. Men framför allt när det gäller e-demokrati har man stött på problem. Det har handlat om risker för partierna, e-röstning med integritetsskydd och inte minst digitala klyftor. Fokus har hamnat väldigt mycket på problemen när vi egentligen står inför stora möjligheter. Man måste försöka lyfta sig över det och också försöka se möjligheterna. Man måste också försöka pröva nya lösningar. Mycket i dessa frågor går det inte att utreda sig fram till. De flesta effekterna genom historien som man har sett från tekniken är oväntade effekter. Det är effekter som vi inte vet om på förhand. Därför måste man pröva nya saker och vara vaksam på vilka effekter det får. Det är svårt att utreda sig fram till vad som är den bästa lösningen på förhand. Man får försöka ha lite is i magen där och våga. : Jag vill särskilt vända mig till ledamöterna i utbildningsutskottet med ett budskap: Glöm inte humanioran. Vi står inför en teknikrevolution eller är mitt uppe i den. Den föder frågeställningar som rör sig inom humaniorans ram. Vi har diskuterat: Vad är etik och moral på Internet? Var går gränsen mellan mobbning och bara skoj? Hur ska jag förstå ett budskap som kommer in på rätt sätt och göra det på ett källkritiskt korrekt sätt? Hur ska jag kommunicera med människor globalt och förstå deras identiteter och deras bakgrund? Hur skapas koderna och identiteterna? Allt detta är klassiska frågor som humanioran har behandlat. Vi lider inte av ett underskott av tekniktänk i . Vi lider av ett underskott av humaniora. Det är många ämnen som håller på att förtvina . De filosofiska institutionerna är jättesmå och så vidare. Det behövs mer humaniora. Här har vi sekelgamla intellektuella traditioner när det gäller att bevara och förvalta den här typen av frågeställningar och se till att humanioran är stark också i skolan. Det är den enskilt viktigaste rekommendationen. Det handlar om människor i en ny situation. Då måste humanioran bli starkare. : Det tycker jag var mycket bra sagt. I mitt centrum, Mobile Life, har vi en blandning av samhällsvetare och tekniker. Ett sätt att styra utvecklingen är att man satsar på forskning som är tvärvetenskaplig inom området. 4 INFORMATIONSTEKNIKEN I FRAMTIDEN Jag vill nämna två saker till. Den ena är beställarkompetens. När man beställer teknik måste man veta vad man kan beställa. Om man ska ha visioner för hur vi ska hantera våra äldre och om vi ska ha intelligenta toaletter eller inte måste vi först veta vad det är och att vi kan beställa sådana över huvud taget. Det tror jag är en viktig fundering man kan ha. Vad har våra politiker för beställarkompetens? Så till det sista jag vill slå ett slag för. Vi har talat mycket om inlärning som har haft ett väldigt fokus på det visuella och text. Speciellt våra ungdomar jobbar med Wii och andra fysiska mojänger som gör att man kan interagera fysiskt med dataspel. Inlärning sker inte bara intellektuellt. Det tycker jag ska fundera över. Vi måste kanske kunna använda spelkonsolerna i undervisningen på något nytt fiffigt sätt. Kanske vi ska vara lite kreativa runt kroppslighet och inlärning. Över huvud taget är vårt samhälle alldeles för fokuserat på hjärnan och väldigt lite på att vi faktiskt har en kropp. Ordföranden: Ett varmt tack till våra forskare som har bidragit med intressanta perspektiv, idéer och ökad kunskap som vi så väl behöver som sitter i den här beslutssituationen och ska försöka göra vårt bästa för att fatta kloka och riktiga beslut. Vi behöver ha en bättre kunskap om aktuell forskning men också om aktuella frågor. Det syftet tycker jag att vi har uppnått här . Ett varmt tack ska ni ha för era intressanta inledningar, uppmaningar och den diskussion som jag tror kommer att fortleva här. Jag tog fasta på det som någon av er sade. Det påminner mig om en sentens om framtiden som jag tror att vi kan leva efter: Framtiden, det är vi som skapar den. Tack ska ni ha! 5 En åldrande befolkning en utmaning för 5.1 Referat från seminariet En åldrande befolkning en utmaning för Sverige3 Äldre men också lyckligare? Med målet att bli världens lyckligaste folk ska vi söka formerna för ett ekonomiskt och politiskt hållbart samhällssystem där människorna lever aktiva, kulturellt rika liv. I den visionen landade det seminarium där forskare och riksdagsledamöter diskuterade lösningar inför den ändrade befolkningsstruktur står inför. Vi lever allt längre och allt färre kommer att få försörja allt fler. För att detta ska fungera måste det gå snabbare att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi måste också ändra våra attityder mot åldrande och göra det mer attraktivt att arbeta inom vården. har världens äldsta befolkning. Det har vi för att vi är ett välmående land där människor har tillgång till mat och sjukvård. Men det innebär att balansen mellan förvärvsarbetande och dem som trätt ut ur arbetslivet kantrar alltmer. Hur ska de unga kunna försörja alla de äldre? Vi har inte jättebråttom att lösa problemet. Först kommer det verkliga trycket, lugnade , vd för och en av de forskare som var inbjudna att tala vid seminariet En åldrande befolkning en utmaning för som gick av stapeln i Skandiasalen, som var fylld till brädden. Förutom var också , professor vid , vårdvetenskap och samhälle vid och , professor vid vid , inbjudna. Dessa tre forskare diskuterade åldersproblematik med representanter för tre olika riksdagsutskott med () som ordförande och med intresserad allmänhet som också sökt sig till seminariet. Demografiska, medicinska och mentala effekter I varsitt kort anförande behandlade forskarna demografiska, medicinska och mentala implikationer av åldrandet. fokuserade på vilka effekter den ändrade generationsförskjutningen har på vårt skattesystem. Vi står inför en kraftig förändring, menade han. Den svenska modellen kommer att sättas under hård press. Kan vi behålla den? För att öka skattebasen på lång sikt måste vi öka födelsetalen, på kortare sikt bör vi satsa på bättre och snabbare utbildning. Unga människor måste komma ut i arbetslivet tidi- 3 publicerat i broschyren framtidsdag 2008. 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR Antalet sjukdomar hos äldre ökar, men det beror på att vi lever . visar studier att äldre upplever att de fungerar bättre i samhället nu än de gjorde . Detta är positiva fakta att ta fasta på, framhöll . Om vi ska kunna fortsätta i denna riktning är det viktigt att satsa på preventiv vård och högutbildad vårdpersonal. Genom att ha kontroll på blodtryck etcetera kan man fördröja insjuknandet. Demenssjukdomar kostar samhället ; att hitta läkemedel mot detta är naturligtvis angeläget. För att vi ska kunna planera för äldrevård och sjukvård behövs epidemiologiska studier. Här ligger svensk forskning i frontlinjen, berättade . Han betonade hur viktigt ett aktivt liv är för hälsan. Det budskapet var också kärnan i inlägg. Folksjukdomar som cancer och diabetes är livsstilsberoende, konstaterade han och ordinerade kultur för att komma till rätta med ohälsan. Kultur är hardcore, ett kraftfullt instrument för att hålla oss friska och må väl. Om man ska kunna övertyga forskare som jag om att kultur påverkar människors hälsa måste man kunna hänvisa till studier som presenteras i de mest respekterade vetenskapliga tidskrifterna. Och det kan man! Kultur har neurologiska effekter, det har hjärnforskningen visat. Arkitektur, konst, musik och fysisk aktivitet som dans och rörelse allt fungerar. Om vi till vår välfärd kopplar kulturen kan vi bli världens lyckligaste befolkning, menade . I den diskussion som följde på forskarnas anföranden menade (s) att det tar för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Problemet är snarare är att alltfler har utbildningar som gör dem överkvalificerade på arbetsmarknaden, invände . Vi måste satsa mer på gymnasie- och yrkesutbildningar inom områden som kommer att behöva arbetskraft . () menade att kultur kanske borde upp på schemat i vårdutbildningarna. Men glöm inte att kultur kräver individualitet, fortsatte hon. Spelar man dragspel eller hiphop för mig på ålderdomshemmet, då kommer jag garanterat att dö på fläcken! Kulturens betydelse inom äldrevården har länge varit förbisedd, menade (). Beror det på att kulturlivet traditionellt bärs upp av kvinnor? lyfte fram vikten av att kunna visa att kultur har positiva ekonomiska effekter. Då kan den få den plats inom äldrevården den förtjänar. En av åhörarna berättade att han vid upprepade tillfällen hört människor avfärda studier om kulturens betydelse för hälsan som flummiga. beklagade att detta är en vanlig uppfattning. Framtiden kommer att utvisa att 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 belackarna har fel, intygade . () efterlyste en ny hållning inom sjukvården som ger förebyggande vård och hälsofrämjande insatser större utrymme. handlar det mest om brandutryckning, sade hon. Mer omvårdnadsforskning är ett steg i rätt riktning för att komma till rätta med förlegade synsätt, trodde . finns ett större intresse för omvårdnadsforskning, det skrivs mer och vårdpersonalen läser mer. Ett problem är att vården är ett låglöneyrke, menade han. Lättare att rekrytera personal blir det då statusen för vårdyrket höjs. Att arbeta inom vården är något av det mest krävande man kan göra. Sjukvårdens betalsystem togs också upp till diskussion. Det fungerar inte för äldre personer. Diagnoser som kräver två dagars sjukhusvistelse för en yngre person kan kräva för en äldre. Det bortfall som förtidspensioner och långa sjukskrivningar innebär för samhället genererade en del diskussion bland seminariedeltagarna. Det skulle dessutom ge en stor hälsovinst om man kunde få tillbaka människor i arbetslivet, sade (). Flexibel pensionsålder vore en bra väg att öka såväl skatteinkomster som välbefinnande kring detta var samstämmigheten stor. Över huvud taget bör man leta lämpliga former där äldre kan bidra i samhället. Men hur komma åt de diskriminerande attityder som finns mot äldre? berättade om en studie där man jämfört hur äldre och yngre personer fattade beslut. Att det tog för de äldre berodde på att de med sin större erfarenhet använde en större del av hjärnan. Läkaren var en av åhörarna på seminariet. Hon hade ett radikalt förslag: På motsvarande vis som man kunnat få rotavdrag då man reparerat sitt hus borde man kunna få botavdrag. Inför också kulturavdrag och botmoms. Det skulle bli en stor hälsobesparing för samhället. En av slutsatserna som drogs vid seminariet var att det behövs forskning inom en rad områden. Skillnaden mellan privat och offentlig vård är ett i det närmaste helt outforskat område. Vi behöver också mer kunskap om sambandet hälsakultur. Även behovet av forskning kring preventiv vård och kring äldres inneboende resurser är stort. 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 5.2 Kulturens betydelse för hälsa ett naturligare inslag i framtidens hälsovård Vi talar mycket om kulturens betydelse för hälsan men vad är hälsa och vad är kultur? Och vet vi säkert att det verkligen finns ett samband mellan dessa till synes så skilda världar och forskningsfält? Själv är jag molekylärmedicinare. Jag tillhör den första generationen genklonare, också klonare av mänskliga gener, som varit inblandad i forskningen kring fetma och åderförkalkning. Frågan är förstås hur jag hamnat i området kultur och hälsa. Svaret är relativt enkelt därför att våra folksjukdomar cancer, åderförkalkning, diabetes är bakomliggande orsaker till av alla dödsfall och i högsta grad livsstilsberoende. har medellivslängden ökat dramatiskt liksom att antalet äldre ökar. Att ha ett aktivt och meningsfullt liv långt in på ålderns höst kommer därför att bli extremt viktigt . Inte bara så att åldrandet ska var något positivt för den enskilda individen utan för att han eller hon ska ha möjligheten att vara en del, en aktiv del, av vårt samhällsmaskineri och kunna bidra med något. Kulturens betydelse för hälsan kan utvecklas till att bli ett av världens största forskningsområden. Men vad är då hälsa och vad är då kultur? Vi lever ju i ett välfärdssamhälle, ett som jag tror väldigt välutbyggt välfärdssamhälle även internationellt sett. Men trots den myckna välfärden kan vi notera en ökad grad av ohälsa. Ett fenomen som jag brukar kalla en hälsans paradox. Jag, som molekylärmedicinare, sysslar med gener. Ett annat sätt att uttrycka det är att jag arbetar med så kallad hardcore, hårdfakta. Det ska ställas mot kulturen som anses vara något mjukt och mera svårgripbart. Det jag vill visa är att så inte är fallet, det vill säga att även kultur är hardcore. Kulturen har biologiska effekter. Som stöd för detta påstående har jag draghjälp av de förnämsta publikationerna inom den naturvetenskapliga forskningen, nämligen Nature och Science. För här ska genast sägas att det finns ett problem i att övertyga inte minst mina egna kolleger. Sjukvården har haft en makalös medicinskteknisk utveckling. Det är därför förståeligt att det inom professionen finns ett ortodoxt synsätt. När därför prestigefyllda Nature och Science publicerar studie på studie som visar på kulturens hälsobringande effekter är det något av islossning, ett paradigmskifte. En ny och tydlig tendens i den ena rapporten efter den andra visar att kulturen kommit att bli en av de hårda faktorerna i hälsoforskningen, att den påverkar oss och är att betrakta som betydelsefull för vår hälsa. Det finns alltså bevisade samband mellan konsten i dess olika former och hur vi mår, men det är komplicerade sådana och för att förstå måste vi ha 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 kunskap om hur hjärnan fungerar. Jag syftar på kulturens neurobiologiska effekter och vad menar jag då med det? Jo, hjärnforskningen har visat på två saker. Den första handlar om våra belöningssystem. tilldelades för sina upptäckter av hjärnans belöningssystem. Om kommer hans upptäckt förmodligen att ses som varande en av de största . Oavsett de brännande aktuella frågorna kring klimat, miljöförstöring och åldrande kommer den att vara den absolut viktigaste. Jag ska förklara varför. Nyckeln till förändring, det kan vara att gå ned i vikt, sluta röka, spara energi, finns att söka i hjärnans belöningssystem. Men det räcker inte med att förstå hur det fungerar för då skulle ju allt vara ganska enkelt. Vårt belöningssystem är något oändligt mycket svårare att hantera. Det ställer frågor om individens ansvar och frihet på sin spets. Hur kan vi få människor att sluta röka i ett demokratiskt fritt samhälle? Vi vet redan av erfarenhet att skrämseltaktik fungerar dåligt. , professor i molekylärmedicin och en av de verkligt intellektuella Nobelpristagarna, har insett problemet. Hans slutsats är att det är en pedagogisk fråga och utmaning. 2003 skrev han i Science att utmaningen med fetmaproblematiken inte är vad vi ska göra, för det vet vi redan, utan att klara av balansen mellan känsla och förnuft. Vad det handlar om är att vi måste få folk med oss, få dem att känna att det här livet är kul att leva. Det måste kännas rätt och det räcker alltså inte med att vi förstår hur våra belöningssystem fungerar. Vi måste förstå att utnyttja denna kunskap. Det andra, som den aktuella hjärnforskningen visar på betydelsen av, är hjärnans plasticitet. Detta att det aldrig är kört. Hjärnan är som vilken muskel som helst. Den går att öva upp, den går att träna. Att ha en aktiv hjärna är ett friskhetstecken. Och hur åstadkommer vi det? Vi är olika. Vi är heterogena. Det är viktigt att vi inser detta, att vi föds olika, med olika förutsättningar och med olika riskfaktorer, men att det aldrig är kört. Det finns alltid möjligheter till utveckling var och när i tillvaron vi än befinner oss. Därför måste vi också göra insatser överallt i samhället, i våra skolor och på vara arbetsplaster, i åldringsvården och i sjukvården. Miljön, inte minst den kulturella, är här en betydelsefull faktor. stod att läsa i Science en artikel som handlade om supress of pain by music, att ljud, musik, kan minska smärtupplevelsen. De som var med minns säkert också musikens intåg i tandläkarrummet under detta decennium. Musiken tycks hjälpa oss uthärda såväl själens smärta som den rent fysiska. Under de 50 som den existerat har den varit intimt förknippad med människans välbefinnande. På något sätt har den hängt med och överlevt 50 av evolution! Det tyder på att den är viktig och bra för annars skulle den darwinistiskt dött ut tror jag som genetiker. 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR Vad musiken egentligen betyder vet vi inte riktigt än men vi känner till effekterna av musik. Och det finns mycket gjort inom området musik och hjärna, musik och stress. De universitet som satsar på den här typen av forskning är också rankade som de främsta i världen och de finns i , , och . , den världsberömde professorn i neurologi i , som visat hur känsla och förnuft, kropp och själ egentligen hänger samman i den mänskliga hjärnan, har tillsammans med hustrun , som forskar inom samma område, undersökt hur hjärnan reagerar på musik. Och , professor i neurologi vid universitet i , talar om musiken i termer som music the food of neuroscience. Han är också verksam vid (Brain, Music and ) i där , professor i psykologi, med sitt brinnande engagemang just nu utforskar sambandet mellan musik och biologi. Musikens effekter på den mänskliga hjärnan utgör ett stort och spännande forskningsområde men vad händer i hjärnan när musiken tystnat? Vad händer när det är tyst omkring oss? Vid framstående universitet har man studerat mediterande munkar och meditationens betydelse och funnit att hjärnan hos mediterande munkar, precis som hos konsertpianister, ser annorlunda ut. Deras hjärnor skiljer sig från andras. Till och med meditation är en aktiv process som påverkar vårt välbefinnande. Den här typen av forskning och upptäckter fungerar som ringar på vattnet. pågår ett upprop från de främsta universiteten i , de mest hardcore inom mitt område, det molekylärmedicinska, att ska bli the decade of the mind ska vi alltså studera själen. Ja, vad betyder ordet mind som är så svårt att översätta till svenska? Är mind detsamma som själ? Psyche betyder ju själ. ska vi ha ett seminarium i om innebörden av ordet mind och aktuell forskning i ämnet. Kulturen är ett oerhört kraftfullt instrument från början till slutet av våra liv för att hålla oss friska. Vid har vi nu börjat göra en inventering av den forskning som finns inom området kultur och hälsa. Vi har en rektor som säger att detta ska vara ett prioriterat område, och vi har stöd från olika grupper inom forskningen, ute i samhället och i . Allt detta ger oss nu möjligheten att skapa något nytt! Vår ambition är att bedriva en gränsöverskridande forskning, något som vi alla vet är svårt. För det kräver sina egna akademiska instrument och ett fullkomligt prestigelöst förhållningssätt. Det kräver tillämpningar som ska utvärderas och kanske förkastas.