rfr · GV0WRFR12 · 2008-03-12 00:00:00 — Men även där kan det vara rimligare att man jobbar med en global bubbla som omfattar enbart sjöfarten. Det finns en skiss till hur man ska lösa detta på europeisk nivå som tyskarna har tagit fram och som man bör jobba vidare på. Sjöfarten är faktiskt den sektor som växer snabbast just nu när det gäller utsläppen. Sjöfartens utsläpp ökar fortare än flygets. Låt mig ge några siffror om detta med utsläpp och tilldelning. Längst till vänster ser ni utsläppen från det som vi nu kallar den handlande sektorn i . hade energisektorn , industrin 14,1 totalt 21,3. Ni kan se hur stor tilldelningen var . Som ni ser var utsläppen från den handlande sektorn i betydligt mindre än tilldelningen, vilket återspeglas i de låga priserna. Som ni ser har industrins utsläpp minskat. De har i stort sett legat stilla . var de faktiskt lägre än 1990. Vi diskuterar det nya klimatmålet och har sagt att man bör dra ned . Om man drar ned tilldelningen av utsläppsrätter till en nivå som är av nivå kommer, som ni här kan se, den handlande sektorn inte att drabbas särskilt hårt. Det är en nedgång från till 12,8 miljoner. Det är inte särskilt mycket lägre än . När det gäller hanteringen av utsläppshandeln framöver förespråkar regeringen att man ska slopa den nuvarande ganska låga koldioxidskatt som finns på den handlande sektorn. Vi menar att det kan vara en missgärning mot den handlande sektorn. Då får man ett dipp i deras kostnadsbild, och när priset på utsläppsrätterna sedan stiger får de en hårdare smäll. Vi tycker att man ska utnyttja koldioxidskatten för att överbrygga klyftan och avveckla den . Det är ett bättre sätt att hantera det hela. Summering: För inte in transporterna i den nuvarande bubblan utan sträva efter separata bubblor för flyg och sjöfart. Sträva efter att globalisera den nuvarande bubblan liksom bubblorna för flyg och sjöfart. ter bör man snarare styra med skatter. Eller man kan tänka sig en nationell bubbla för dem, eventuellt i samordning med länderna runt om. Då kan transporternas utsläpp drivas ned kostnadseffektivt utan att investeringar i onödan drivs ut ur . Dessutom tycker vi att man tills vidare ska behålla koldioxidskatten på den handlande industrin. Ordföranden: tackar för det. har vi några frågor. (): Jag har en fråga till . Du företräder många områden. Jag har för mig att stålindustrin har uppvaktat oss i utskottet om att de vill ha en bubbla över sin industri i för att uppnå en viss konkurrensneutralitet. Det är det som många här kallar rättvisa, men för mig handlar det om konkurrensneutralitet, så att man skulle kunna vidta rätt åtgärder på rätt ställe. Min fråga är: Hur kan ni komma fram till så totalt olika uppfattningar om vad som är rättvist? För flyget ser man det som att man konkurrerar med allt, och för er handlar det om att konkurrera med en och samma industri. Hur har ni resonerat i förhållande till flyget? (): Jag fortsätter kanske lite på det resonemang som tog upp. Det är frågor till . Du tog själv upp också industri och basindustri. Det finns ju branschorganisationer på Europanivå. Diskuterar ni den här frågan där, och vad har ni i så fall kommit fram till? Är ni överens om detta med att det ska vara olika bubblor? Du tog också upp att ni är kunder som har väldigt mycket transporter. Hur har diskussionerna gått där? Det kan ju vara ett sätt att också sätta press på sjöfarten och de andra näringarna här. Ni är ju stora kunder hos dem eftersom ni exporterar så mycket. Ni har ju också längre erfarenhet av utsläppshandel och kan ta upp de aspekterna. Om ni har gjort det verkar det hur som helst inte ha fått något resultat . (): Herr ordförande! Det är oerhört intressant att ta del av olika argument. Vi får bryta dem mot varandra. En konkret fråga till både och gäller hur vi ska kunna stimulera utvecklingen. Det argument vi inledningsvis hörde från flygets representant var att om man hade en gemensam bubbla skulle det vara drivande för utvecklingen. Hur ser ni på det argumentet? (): och basindustrin kommer fram till samma ståndpunkt. Det framgick av min första fråga här att jag menade att en gemensam bubbla kan få just de här effekterna. tryck som gör att svensk industri lämnar landet för andra marknader. Då har vi inte uppnått någonting. Det har sagts mycket bra här. Det bästa var väl det som sade om att det är ganska ointressant om vi fattar beslut om det inte är effektivt. Klimatet måste få avgöra om åtgärderna är bra eller dåliga. Om en skatt eller handel med utsläppsrätter minskar de faktiska utsläppen så är det ett bra system. Det måste vara utgångspunkten för diskussionen inte att vi diskuterar procentsatser hit och dit. Vi måste se till att det får klara resultat och att det påverkar klimatet i positiv riktning. Jag skulle vilja ha ett svar från transportörerna om hur ni ser på vad och basindustrins företrädare säger. Det var någon som sade att vår livsstil gör att vi är beredda att betala för att resa. Talar inte detta också för en separat bubbla? Annars kommer vi att ha en hög beredvillighet att betala för resandet, och har man då en gemensam bubbla kommer detta att drabba någon annan, till exempel industrin. Är inte detta ett problem också för dem som transporterar? Att kunderna försvinner är väl aldrig bra? Ordföranden: tar frågorna till och . Sedan har vi en diskussion innan vi avslutar, där , och också får vara med och komma med synpunkter. (): Jag tänkte föra in svavel och kväve. Vi hörde att det är 27 000 som har dött av utsläpp från sjöfarten. Visst sade väl du, , att du skulle kunna tänka dig handel med kväve och svavel? Därför undrar jag lite vad tycker om det. Man räknar ju med att antalet personer som avlider på grund av detta kommer att öka med . : Den första frågan gällde sektorbaserade system. Stålindustrin i är mycket positiv till sektorbaserade system. Vi har lagt fram ett gemensamt förslag och också presenterat det för och för ett antal politiska ledare. Vi är eniga i stålindustri om ett sådant system. Vi är emot att fortsätta med cap and trade på det sätt det görs , för det skapar en mängd osäkerheter. Vi ser att nuvarande system snedvrider konkurrensen. Vi ser inte att det leder till minskade utsläpp globalt. Man blir inte vinnare om man är bra, utan man blir vinnare om man ligger utanför handelssystemet. Det enda sättet för ett företag som , som är malmbaserat och där koks och kol är en nödvändig del i själva den kemiska processen, är att dra ned produktionen. Om man drar ned produktionen ökar kostnaderna och konkurrensen försämras. Det blir väldigt svårt med hållbara drivkrafter för utveckling, och vi ser det som omöjligt att få med länder utanför EU. Jag har fört dialog med kinesiska företrädare och indiska företrädare. De kan inte tänka sig någon form av cap and trade som sätter tak för deras ut- ståltillverkning är nu av den totala ståltillverkningen i världen, och deras andel växer med . Inför man begränsningar för produktionen i kommer det inte att synas mer än som möjligen ett hack i kurvan. Med ett riktvärdesbaserat system där man sätter riktvärden utifrån en vettig nivå hur låg den ska vara kan diskuteras ger man incitament för verk som inte är energieffektiva att hitta lösningar. Det blir tydliga mätetal, och det blir ett riktvärde som successivt justeras nedåt allteftersom sektorn utvecklas. När det gäller kunder och transporter ska jag först säga något själv innan jag lämnar över till , som representerar Skogsindustrierna, som jag vet har jobbat mycket med detta. I branscherna finns det en stor medvetenhet om klimatfrågan. Man ser med stort allvar på vad som händer. Man vill gärna hitta effektiva lösningar och ställa krav på transportoperatörerna. Men är det svårt att välja de bästa lösningarna ur klimatsynpunkt. Jag känner ett företag som använde järnväg som transportsätt till kunder i . Plötsligt drog man in den station som låg nära deras kund, och tiotals mil i fick köras med lastbil. Då blev kostnaderna för transporterna så höga att de inte kunde leverera till kunden under ekonomiskt försvarbara omständigheter. Då blev det lastbil från till . För långa transporter kan man ha sjöfart, som är ytterst energieffektivt. Att ha effektiva transportlösningar vi pratar om intermodala lösningar är en nyckel för både transportnäringen och basindustrin. Kostnaderna är alltid en stor komponent. Man är tvungen att titta på dem för att överleva. Att hitta lösningar som är enkla och effektiva och energieffektiva ser jag som nyckeln. : Som säger har vi arbetat på transportsidan . Vi är nog den största transportören i landet. Det handlar om intransporter från skogen, där det framför allt gäller att utveckla bilarna så att de kanske blir större, längre och tyngre och kan ta mer last. När det gäller uttransporter handlar det mycket om att gå över till järnväg. Där satsar man, som någon sade här tidigare, på längre tågsätt och så vidare. Från Skogsindustriernas sida för vi en sådan diskussion med transportörerna. Alternativa drivmedel är en annan fråga som vi studerar noga. Låt mig också kommentera den första frågan som svarade på för stålindustrin. För massa- och pappersindustrin är det inte lika självklart med den sektorsvisa jämförelsen. Vi har många olika produkter och många olika processer där det skiljer sig mellan länderna. För skogsindustrin är det stora problemet när det gäller handel med utsläppsrätter påverkan på elpriset. Vi försöker också hitta andra alternativ till ett sektorsvis system. Det ber jag att få återkomma till. : Jag tar upp fråga om vad som är utvecklingsdrivande. Jag skulle säga att det är två faktorer. Det ena är priset på utsläppsrätterna. Det andra är att det finns en stabilitet i det. Om priset är högt gynnas det som är energisnålt och ger låga utsläpp, men det måste finnas en stabilitet så att de som har pengarna ska våga satsa på något som betalar sig först inom loppet av fem . Handelssystem med svavel och kväveoxider är, skulle jag vilja säga, en flummig önskedröm. Vi har tittat på det förslag som har tagit fram, och det skulle kräva ändringar i åtminstone fyra eller fem EU- direktiv för att det skulle kunna genomföras rent praktiskt. Att redarna gillar detta förstår ni. De ska kunna få betalt av landindustrin för att minska sina utsläpp. Därför är vi ganska skeptiska. Vi kommer också in på tilldelningsproblematiken när det gäller svavel och kväveoxider och också när det gäller koldioxid. Den gratis tilldelningen av utsläppsrätter är något som snabbt måste avvecklas. De utsläppsrätter som delas ut baseras på företagens utsläpp . Det är de nivåerna man nu följer, vilket kan ge ganska konstiga effekter. Företag som inte har släppt ut någon koldioxid får utsläppsrätter. Men tilldelningen har också andra problem som är viktiga att lyfta in här. Om vi inför handel för flyget uppfattas det av flygbolag från , och så vidare som att de måste börja betala nya skatter för att få landa i . Man ser det som en skatt eftersom pengarna behålls här i landet. Denna problematik är det jätteviktigt att man försöker lösa. Vi är ju inte ute efter att sno pengar av dem, men hur ska man återföra pengar? När man får utsläppsrätter gratis får man alltså för varje ton man tilldelas i näven. Det blir en förmögenhetstillväxt utan att man gör något annat än att man förut skitade ned. Det är jättekonstigt, och det blir bara konstigare och konstigare ju längre det här systemet lever. När man bedömer hela frågan om handel med utsläppsrätter är det viktigt att man ser hur tilldelningen går till. (): Man kan konstatera att det är bred enighet i . Samtliga partier har uttalat att man vill se ett ökat inslag av auktionering i handelssystemet. Sedan blir det en diskussion om olika procentnivåer. Så har det varit vid de senaste tillfällen då vi har hanterat utsläppshandel i . Jag har en fråga direkt till . Eftersom vi var inne på en diskussion om vem som ska köpa eventuella utsläppsrätter vill jag fråga: Vad är din och syn på detta? Är det transportköparna som ska köpa en utsläppsrätt, är det transportörerna eller är det drivmedelstillverkarna? Vem ser ni som den som ska äga utsläppsrätten i systemet? : Vi tittade på förutsättningarna för att göra en nationell bubbla. Vi fann rätt snart att det nog handlar om oljebolagen eller oljedistributörerna. Det är alltså rätt komplicerat var man tar ut skatten på olja och bensin. Det är ett mycket tjockt kapitel i en utredning som vi gick igenom. Men faktum är att det nog är där som lösningen på detta finns. är det inte mackföreståndaren som betalar skatten, utan den betalas tidigare i systemet. Det är rimligen där den ska tas. : Jag kan börja med att svara på fråga om livsstilen, att vi skulle ha en egen bubbla för sjöfarten och att den inte skulle inkluderas i den stora bubblan. Till att börja med, som jag förklarade förut, är det vi primärt är bekymrade över svavel- och kväveutsläpp, men den här frågan hänförde sig till koldioxid. Vår grundinställning är att transportköparen på något sätt bör vara involverad när det handlar om tilldelning av utsläppsrätter, därför att det är transportköparna som har påverkansmöjligheter och som kan ge incitament till transportören att göra på det ena eller andra sättet. Däremot har vi inte analyserat speciellt noga vilka konsekvenser det skulle få för svensk industri och för utflyttning så det kan jag egentligen inte kommentera. Jag vill bara lite kort beröra kommentar om vår flummiga önskedröm. Det äger sin riktighet att det är en flummig önskedröm. Men man får också beakta att vi är de enda över huvud taget som inom sjöfartsnäringen försöker hitta en proaktiv och konstruktiv lösning på de problem vi har. Att vi inte har alla svar på plats från början hoppas jag att ursäktar. : Jag kan också kommentera det sade om att det är andra faktorer än just koldioxiden som står för en stor del av flygets klimatpåverkan. Det är alldeles sant. Men det är också tyvärr sant att kunskapen om detta är liten. Just för att kompensera för den okunskapen använder man det här uppräkningssystemet med faktor 23. kan jag konstatera att det förslag som kommissionen lade fram , om att inkludera flyget i handelssystemet, gällde just koldioxiden och att man avsåg att återkomma med förslag eller tankar kring hur man skulle hantera andra typer av klimatpåverkande gaser från flyget . Vi väntar naturligtvis med spänning på det. (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . har ju gått , men hon verkar inte vara särskilt positiv till att bussbranschen skulle vara med i handeln med utsläppsrätter. Det jag satt och funderade på var om man inte kan kombinera handel med utsläppsrätter med någon form av positiv drivkraft, ett incitament att exempelvis fylla bussarna mer, fylla tågen bättre. Går det att göra ? (): En fråga som inte har diskuterats så mycket, men som har nämnts, är diskussionen om längd och tyngd på lastbilar. Jag förstod inte riktigt argumentet som gick ut på att om vi tillåter längre och tyngre lastbilar följer en massa positiva saker av det, för vi kommer ändå inte att transportera så mycket som . Vad är då själva vitsen med att man ska tillåta en sådan maxvikt? Ett av de största problemen just nu är nämligen att en väldigt stor andel av alla transporter som sker på väg sker med överlast. Det är väl inte bättre att man legaliserar överlasten, så att säga. Jag kan tänka mig att längre lastbilar får ta ut timmer. Det är svårt att köra in järnväg i skogen och ta ut skogsråvaran. Men i övrigt är den viktiga frågan: Om vi tillåter längre lastbilar, kommer det att gynna ökad spårtrafik, eller missgynnar det ett professionellt transportsätt om man säger att det går att transportera på väg eller på spår? (): Ordförande! Jag har en fråga till . Det handlar bara om att få ett förtydligande av om jag uppfattade dig rätt. I ditt inledningsanförande sade du att du kände oro över att vi skulle skapa en bubbla inom , eftersom ni arbetar på en global marknad och det skulle prisa ut er i konkurrenshänseende. säger du i ett senare inlägg att ni har en diskussion med stålverken inom och att ni är positiva till någon form av överenskommelse. Uppfattade jag rätt? Jag får inte ihop de två ståndpunkterna riktigt. i (s): Jag vill spinna vidare på temat de långa lastbilarna. Det är synd att inte är kvar. Det finns i och för sig en hel del positivt med det som vi har hört, men det måste också finnas en hel del negativa saker. De kanske inte är direkt klimatpåverkande men måste ändå vägas in, till exempel trafiksäkerhet och hur vägnäten ser ut. Jag kan se för mig vad en mängd timmerbilar på vägarna uppe i skulle innebära i övrigt. Det är ingenting som man bara kan göra helt tvärt, utan man måste ju se på vilka konsekvenser det får även på andra plan. Det anser jag att man kan väga in i den här debatten också. : berättade att kommissionen vill handla med koldioxid. Det jag sade var att parlamentet ville handla med koldioxid med multiplikator. Jag tycker att vi ska stödja parlamentets idé. Kommissionen jobbar med en slags omvänd försiktighetsstrategi. Man gör ingenting förrän det är säkert bevisat att något är farligt. Det är ingen bra idé. När det sedan gäller bussar, kompensation och sådana saker, liksom hur man ska hantera den kostnadsökning som kollektivtrafiken kan få av en smart politik, tror jag inte den goda idén är att undergräva den smarta politiken. Jag tror att staten måste gå in med någon form av ekonomiskt stöd till kollektivtrafiken som belönar det man är ute efter, det vill säga att man får en bra trafik. jobbar man väldigt mycket med skattenedsättningar för skogsbruk, jordbruk, fiske, växtnäring och vet allt, det vill säga att man belönar sådana som eldar mycket olja, vilket är en ganska konstig form av stöd. Det finns förut på andra områden. Tåget är av någon anledning befriat från skatt när diesel används till driften. Det är inte riktigt det som man ska belöna. : Vi vill ha ett sektorsbaserat system för utsläppshandel för stålindustrin. Vår stora önskan är att det ska kunna bli ett system utan tak men med riktmärken så att varje företag får en tilldelning utifrån produktion gånger en faktor. Det ger en verklig drivkraft att dra ned sin energiförbrukning och kol- och koksförbrukning för att minska CO2-utsläppen. Hur denna faktor ska sättas kan man komma fram till genom att titta på de verk som ligger bäst till. Vår önskan är att det inte ska finnas ett tak. Huruvida kommissionen accepterar det som egentligen är en icke-bubbla är ju en annan fråga. Men det är den europeiska stålindustrins önskan. Vi hoppas också att hela det här systemet ska kunna utvecklas till ett globalt system. Det har diskuterats inom den internationella stålindustrin. Det dröjer innan vi är framme där, men ett första steg är att börja mäta och se hur det ser ut i olika länder. Vice ordförande : Det verkar som om utfrågningen börjar lida mot sitt slut. Det har varit väldigt värdefulla inspel, argument och tankegångar från er som har varit här och föreläst och pratat. Vi tackar så mycket för det. Och vi tackar för alla frågor som har ställts. Vi kan konstatera att det finns många olika inriktningar när det gäller hur vi ska lösa det här problemet. Det är ju politikens dilemma att vi i slutändan ska väga samman detta. Sedan är det inte säkert att vi blir överens politiskt om hur det ska se ut totalt sett, men överens är vi om att vi måste göra något åt klimatproblematiken. Då gäller det att vända på alla stenar som finns, och det har för vårt fortsatta arbete varit mycket värdefullt att ha den här diskussionen om utsläppsrätter. Tack så mycket för visat intresse, och tack så mycket till er som har tittat på tv! Därmed är dagens utfrågning slut. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv