eunbil · GW0N926CE · 2008-11-19 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2008/864/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu ingen trolig A-punktslista. Kampen mot terrorism: a) Framläggande av rapporten från samordnaren för kampen mot terrorism b) Ordförandeskapets slutsatser (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av EU:s antiterroristsamordnare och antagande av rådsslutsatser. Bakgrund EU:s antiterroristsamordnare () ska presentera EU:s arbete mot terrorism under det franska ordförandeskapet, samt presentera sina tankar om framtida utmaningar och möjliga åtgärder. Antiterroristsamordnarens rapport fokuserar på vilka åtgärder som vidtagits i enlighet med handlingsplanen och strategin mot terrorism. Han har själv markerat vikten av att fokusera på förebyggande frågor och därför initierat fem projekt. tog på sig ansvaret att särskilt titta på frågan om vad som kan göras för att öka lokala polisers kapacitet att identifiera och motverka radikalisering. Bland övriga åtgärder som nämns återfinns det utökade användandet av artikel 99 i SIS (dold övervakning), konvergensprincipen, PNR, internationellt samarbete, etc. Ordförandeskapet har presenterat ett antal initiativ som syftar till att förbättra arbetet med att bekämpa terrorism. föreslås nu anta rådsslutsatser som sammanfattar dessa initiativ. Svensk ståndpunkt välkomnar CTC:s rapportering och ser fram emot fortsatt nära samarbete med CTC inför och under det svenska ordförandeskapet. bör kunna godkänna rådsslutsatserna. välkomnar ordförandeskapets arbete med att bekämpa och förebygga terrorism. betonar dock vikten av att alla åtgärder för bekämpandet av terrorism på EU-nivå görs med beaktande av den enskildes integritet och rättsäkerhet. Se vidare i bifogade promemorior. IT-brottslighet - Utkast till rådets slutsatser om en samordnad arbetsstrategi och konkreta åtgärder i kampen mot it-brottslighet (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet föreslås anta slutsatser. Dagordningspunkten är en s.k. falsk B-punkt. Bakgrund Ordförandeskapet har tagit fram ett förslag till rådsslutsatser om vissa åtgärder för att förstärka samarbetet för att bekämpa IT-relaterad brottslighet. I slutsatserna föreslås kommissionen samordna åtgärderna och inkludera dem i det kommande femårsprogrammet för insatser inom området för rättsliga och inrikes frågor. Svensk ståndpunkt kan godkänna förslaget till rådsslutsatser. kommer i det fortsatta arbetet fortsätta att betona att åtgärderna ska vara proportionerliga, rättssäkra och väl avvägda med hänsyn till integritetsaspekter. Se vidare i bifogad promemoria. Europeiskt system för PNR-uppgifter - Ordförandeskapets rapport (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet väntas informera om de diskussioner som förts . Rådet ombeds notera det arbete som bedrivits och bekräfta upplägget för det fortsatta arbetet. Bakgrund Sedan terroristattacken har brottsbekämpande myndigheter i flera länder, bl.a. , , och , utvecklat datoriserade system för insamling och analys av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att kunna förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Vid Europeiska rådets möte uppmanades kommissionen att lägga fram ett förslag till en gemensam EU-strategi för användning av passageraruppgifter i brottsbekämpningssyfte. Denna uppmaning har sedan upprepats både i Haagprogrammet och vid det extra rådsmötet som hölls efter terroristbombningarna i . lämnade kommissionen sitt förslag om användande av PNR-uppgifter i brottsbekämpningssyfte (se FPM63 /08). Syftet med förslaget är att möjliggöra insamling och analys av PNR-uppgifter för att förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. behandlades kommissionens förslag både genom en genomgång av den föreslagna texten och genom möten som syftade till att med praktiska exempel belysa hur insamling och analys av PNR-uppgifter kan gå till. Samtliga medlemsstater har anmält granskningsreservationer och/eller parlamentariska reservationer. hör till dem som anmält såväl parlamentarisk reservation som granskningsreservation. Under det franska ordförandeskapet har diskussionerna om PNR förts på en mer övergripande nivå. Såväl företrädare för flygbolagen som dataskyddsansvariga har deltagit vid dessa möten, liksom företrädare för myndigheter i medlemsstater där man använder PNR-uppgifter i brottsbekämpningen. Svensk ståndpunkt kan acceptera att de fortsatta diskussionerna tar sitt avstamp i ordförandeskapets slutsatser. kommer verka för att integritetsskyddsfrågorna ska väga tungt i det fortsatta arbetet bl.a. sträva efter att begränsa lagringstiden och att användningen av uppgifterna begränsas på ett rimligt sätt. Se vidare i bifogad promemoria. : Initiativ för att förstärka de brottsbekämpande organens kamp mot narkotikahandel (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser lägga fram ett mandat för det fortsatta arbetet inför kommande RIF-råd, där mandatet avses antas. Inriktningen är därefter att trio-ordförandeskapet ska avrapportera för rådet vilka åtgärder man har vidtagit och om arbetet i övrigt. Bakgrund På franskt initiativ har frågor som rör stödjande av i kampen mot narkotikahandeln förts in i trio-ordförandeskapets (Frankrike-Tjeckien-Sverige) arbetsprogram för de yttre förbindelserna på det rättsliga och inrikes området. På hölls en riktlinjedebatt kring åtgärder för att bättre bekämpa narkotikahandeln i . Medlemsländerna var positiva till att gå vidare med arbetet och det fanns en överenskommelse om att stärka kampen mot narkotikahandeln i , särskilt med hjälp av operativa insatser. Svensk ståndpunkt stödjer ordförandeskapets initiativ om att gå vidare med arbetet och lägga fram förslag om hur EU bättre kan samarbeta för att motverka narkotikasmugglingen från regionen. Narkotikasituationen i flera Västafrikanska länder är allvarlig och situationen har stor betydelse för den globala narkotikahandeln. Ställning till mandatet får tas när detta distribuerats. Civilskydd: a) Förstärkning av Europeiska unionens kapacitet att förebygga och reagera på katastrofer och kriser Ordförandeskapets rapport och färdplan b) (ev.) Utkast till rådets slutsatser om en europeisk utbildning för katastrofhantering c) (ev.) Utkast till rådets slutsatser om förbättrad civilskyddskapacitet genom ett europeiskt system för ömsesidigt bistånd som bygger på den modulära strategin för civilskydd (sr ) d) (ev.) Utkast till rådets slutsatser om stärkande av relationerna mellan EU och FN avseende katastrofinsatser Avsikten med behandlingen i rådet Informations- och presentationspunkt samt antagande av rådsslutsatser (troligen som a-punkt). Bakgrund Ordförandeskapet kommer informera rådet om utvecklingen av arbetet i EU för att förebygga katastrofer och förstärka insatskapaciteten i samband med katastrofer. Ordförandeskapet kommer också att presentera ett dokument som dels innehåller en rapport om hur arbetet fortskrider, dels ger en indikation på i vilken riktning arbetet ska fortskrida framöver (roadmap). Vidare väntas rådsslutsatser antas på civilskyddsområdet (troligen som a-punkter). Dessa handlar om utvecklingen av ett utbildningsnätverk, ett europeiskt system för ömsesidigt bistånd som bygger på den modulära strategin för civilskydd samt förstärkning av relationerna mellan EU och FN när det gäller katastrofinsatser. Svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets rapport och ser fram emot det kommande arbetet på detta område. kan ställa sig bakom samtliga förslag till rådsslutsatser. Se vidare i bifogad promemoria. Det årliga ministerforumet mellan EU och länderna på västra (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Informationspunkt. Ordförandeskapet kommer att återrapportera från ministerforumet. Bakgrund , normalt , anordnas ett trojkamöte på ministernivå om RIF-frågor mellan EU och västra (). Höstens möte ägde rum i . På dagordningen fanns bl.a. migration, gräns- och viseringsfrågor, internationell brottslighet som olaglig vapenhandel och människohandel, samarbetet med SECI center (South East European Cooperative Initiative) i regionen samt kampen mot korruption. Kommissionen hade dagen före mötet presenterat sina översynsrapporter och särskilt frågorna om eventuella viseringslättnader togs upp av Västra Balkan-staterna. Kommissionen hänvisade till sin kommande rapport . Både ordförandeskapet, rådssekretariatet och kommissionen såg positivt på att Västra Balkan-staterna gjort framsteg men tryckte på vikten av fortsatta reformer i rättsväsendet och ytterligare ansträngningar i kampen mot korruptionen. Den övergripande strategin för migration (Sr ) - information om resultatet av den andra ministerkonferensen mellan och om migration och utveckling () Avsikten med behandlingen i rådet Information och återrapportering från ministerkonferensen. Bakgrund äger den andra ministerkonferensen rum i som en uppföljning till Rabat-mötet . kommer att notera de åtgärder som vidtagits som gått sedan undertecknandet av Rabatdeklarationen på områdena olaglig invandring, laglig invandring och synergier mellan migrations- och utvecklingspolitik. Ett treårigt arbetsprogram (2009-2011) ska antas för det fortsatta arbetet på dessa områden. Vidare förväntas mandatet för genomförandekommittén med ansvar för att överse genomförandet förlängas. Rabat-processen är ett initiativ av , och och fokus ligger på den västafrikanska migrationsrutten. EU:s övergripande strategi för migration, antagen , låg till grund för den breda ansats som valdes, där åtgärder för att förhindra den olagliga invandringen åtföljdes av åtaganden om att hantera även de underliggande orsakerna och en ambition att förvalta migrationsströmmarna på ett sätt som skulle gynna såväl EU och som migranterna själva. Svensk ståndpunkt stödjer Rabatprocessen och välkomnar de framsteg som redan gjorts. Gemensamma ansträngningar leder till en bättre förvaltning av migrationsströmmarna och för de två regionerna närmare varandra. Tillsammans har EU och satt fokus på migration och utveckling. Den gemensamma strategin binder samman utrikespolitiken, politiken för utvecklingssamarbetet och migrationspolitiken för att på ett bättre sätt förstärka de positiva och motverka de negativa effekterna av migration, öka kanalerna för laglig migration och gemensam bekämpa olaglig migration. - Utkast till rådets slutsatser om genomförandet av den övergripande strategin för migration och partnerskap med ursprungs- och transitländerna Avsikten med behandlingen i rådet Godkännande av rådsslutsatser. Bakgrund Kommissionen presenterade sitt meddelande Strengthening the Global Approach to Migration. Rådsslutsatserna syftar till att utveckla och stärka den övergripande strategin för migration på basis av kommissionens meddelande och en utvärdering av medlemsstaternas erfarenheter av genomförandet av den övergripande strategin sedan antagandet . Slutsatserna lyfter fram särskilt prioriterade områden och åtgärder för det fortsatta arbetet. Svensk ståndpunkt eftersträvar en ökad harmonisering av asyl- och migrationspolitiken inom EU. I detta sammanhang stödjer aktivt den övergripande strategin för migration som det övergripande strategiska ramverket för migration- och asylfrågorna inom EU:s yttre förbindelser. Den övergripande strategins huvudsakliga syfte, att öka samstämmigheten mellan interrelaterade politikområden (ffa invandring- och asylpolitik, utrikespolitik, utvecklingssamarbete och sysselsättningspolitik) för att mer effektivt kunna möta utmaningarna och utveckla möjligheterna på migrationsområdet, ligger i linje med svensk migrationspolitik. välkomnar särskilt att slutsatserna betonar att den övergripande strategin genomförs i dialog och partnerskap med tredje land och förordar ökade möjligheter till laglig invandring och till cirkulär migration. Integration - Information om den europeiska ministerkonferens om integration (3-4 november) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information och återrapportering från ministerkonferensen om integration i , 3-4 november. Bakgrund Vid den Europeiska ministerkonferensen om integration i 3-4 november 2008 antogs en deklaration som bygger på resultatet från tidigare ministerkonferenser i , 2004 och , 2007. Deklarationen i form av rådsslutsatser förväntas antas som en A-punkt på . Deklarationen syftar till att konkretisera gemensamma grundläggande principer, vidareutveckla den europeiska migrationspaktens skrivning om integration och utgöra ett bidrag till förberedelserna för det nya arbetsprogrammet på RIF-området, efterföljaren till Haagprogrammet. Särskilt prioriterade frågor är: främjande av EU:s grundläggande värderingar, integrationsprocessen, sysselsättning och främjande av mångfald, kvinnors integration och barns utbildning, interkulturell dialog samt integrationspolitikens styrning. Svensk ståndpunkt Utgångspunkten för engagemang i EU-samarbetet på det integrationspolitiska området är principen om medlemsstaternas nationella kompetens. deltar aktivt och konstruktivt i utbyte av kunskap och erfarenheter men anser att det måste finnas utrymme för flexibilitet i genomförandet av gemensamma åtaganden. har därför i förhandlingsarbetet bidragit till skrivningar som understryker medlemsstaternas primära ansvar för integrationspolitik. ställer sig bakom deklarationen från och kan därmed godkänna de föreslagna rådsslutsatserna. Förslag till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen är ännu inte angivet. Bakgrund Förslaget till det så kallade ramdirektivet syftar till att garantera arbetstagare från tredje land vissa grundläggande rättigheter och att skapa ett enhetligt ansökningsförfarande och ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd. Detta är något som redan finns inbegripet i svensk lagstiftning. Svensk ståndpunkt stödjer förslaget att införa ett enhetligt ansökningsförfarande och att tillförsäkra arbetstagare från tredje land vissa grundläggande rättigheter. Vi fäster stor vikt vid att direktivet gäller generellt för arbetstagare från tredje land, oavsett yrkeskategori eller kompetens. Förslaget ligger i linje med den svenska arbetskraftsreformen. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse. Bakgrund Enligt rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning ska tredjelandsmedborgare kunna få en särskild status laglig vistelse i en medlemsstat. Vissa kategorier av tredjelandsmedborgare undantas från direktivets tillämpningsområde. Enligt art 3 (2) c undantas tredjelandsmedborgare som är flyktingar eller som har rätt till bosättning i en medlemsstat på grundval av alternativa skyddsformer, i enlighet med internationella åtaganden, nationell lagstiftning eller praxis i medlemsstaterna. Enligt kommissionens ursprungliga förslag till direktiv omfattades flyktingar, men vid förhandlingarna beslutades det emellertid att flyktingar inte skulle omfattas. Kommissionen uppmanades därför i en gemensam förklaring av rådet och kommissionen av att utöka räckvidden av rådets direktiv /109/EG. Det nu föreliggande förslaget till ändring av direktivet har således till syfte att ge verkan åt denna förklaring. Ordförandeskapet har mot bakgrund av diskussionen vid presenterat ett kompromissförslag där räckvidden föreslås omfatta personer med status som flykting eller alternativt skyddsbehövande enligt det s k skyddsgrundsdirektivet. Det finns en bred majoritet för kompromissen. Svensk ståndpunkt har förordat ett bredare tillämpningsområde än vad ordförandeskapet föreslår och har hellre velat se att direktivet tillämpas på flyktingar och andra skyddsbehövande enligt såväl skyddsgrundsdirektivet som nationell rätt. I ljuset av att en bred majoritet av medlemsstaterna stödjer ordförandeskapets kompromiss har dock även ställt sig bakom den, eftersom konsekvensen annars blir att inga skyddsbehövande ges möjlighet att beviljas ställning som varaktigt bosatta. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om hur viseringsansökningar ska tas emot och behandlas (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Offentlig överläggning enligt art 8.1.c i rådets arbetsordning. Punkten står fortfarande som eventuell i dagordningen och syftet med behandlingen är ännu oklar, men sannolikt kommer ordförandeskapet att informera om behandlingen i . Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser för översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) antogs . Systemet ska enligt kommissionens tidsplan driftsättas . En förutsättning för driftsättningen av VIS är att det finns en rättslig grund för insamlande av de biometriska uppgifterna. Förslaget om förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna syftar just till att skapa en rättslig grund för upptagande av biometri i viseringsärenden innan förordningen om en gemensam viseringskodex antagits. I första hand ska viseringsansökningar inlämnas hos medlemsstaternas ambassader eller konsulat. Andra organisationsformer som innebär samlokalisering med andra medlemsstater eller samarbete genom inrättade av gemensamma viseringsansökningskontor föreslås också finnas. Samarbete med en extern tjänsteleverantör för upptagande av viseringsansökningar kan ske då ansökningarna är många och det är omöjligt att organisera på annat sätt eller om man inte kan täcka inom ett geografiskt område. Ordförandeskapet har presenterat ett kompromissförslag som behandlar de utestående frågorna i förordningsförslaget; åldersgräns för tagande av fingeravtryck och vissa frågor relaterade till samarbete med externa tjänsteleverantörer. Den information som en extern tjänsteleverantör tar emot måste också behandlas i överensstämmelse med det regelverk som finns om dataskydd. I de fall som medlemsstaterna väljer att samarbeta med externa tjänsteleverantörer föreslås tillåtas en extra avgift för denna service, utöver den ordinarie viseringsavgiften. har avslutat sin första läsning och det blir sannolikt även en andra läsning, då parlamentet och rådet fortfarande står ganska långt ifrån varandra. Svensk ståndpunkt För är det angeläget att förordningsförslaget kan antas och att medlemsstaterna får en rättslig grund för att ta upp biometri i viseringsansökningar. stödjer ordförandeskapets kompromissförslag som innebär att möjligheten öppnas för medlemsstaterna att få anlita en extern tjänsteleverantör för upptagande av viseringsansökningar för att kunna ge god service åt de viseringssökande. Medlemsstaterna kan i dessa fall även välja att behålla möjligheten till direkt tillgänglighet för de viseringssökande till ambassaderna oavsett vilket samarbete man inlett med en extern tjänsteleverantör. (ev.) Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna (R) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Punkten står fortfarande som eventuell i dagordningen och syftet med behandlingen är ännu oklar, men sannolikt kommer ordförandeskapet att informera om behandlingen i . Bakgrund Rådet antog förordning (EG) nr 2252/2004 om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna. Av förordningen och kompletterande kommittologibeslut framgår att medlemsstaterna i dessa handlingar ska införa digitala ansiktsbilder och fingeravtryck . Förordningen är inte tillämplig på nationella , provisoriska pass eller resehandlingar med en giltighetstid . Några medlemsstater har i ett pilotprojekt konstaterat att fingeravtryck från barn inte håller den kvalitet som krävs för en automatisk verifiering av informationen. Kommissionen har därför föreslagit en ändring av förordningen, som innebär att barn och personer på vilka det är fysiskt omöjligt att ta fingeravtryck ska undantas från kravet på fingeravtryck. Vidare har kommissionen föreslagit, som ett ytterligare skydd mot bortförande av och handel med barn, införande av principen om ett pass per person. Rådet har nått en gemensam ståndpunkt med innebörden att barn ska undantas från kravet på fingeravtryck. Personer på vilka det är permanent omöjligt att ta fingeravtryck undantas från kravet och ska få vanligt pass utan fingeravtryck. Vad gäller personer med tillfälliga skador, möjliggör rådets ståndpunkt för medlemsstaterna att välja om man vill utfärda vanligt pass med begränsad giltighetstid eller provisoriskt pass. Förordningsändringen behandlas i medbeslutandeförfarandet. rapportörs utkast till betänkande är fortfarande under behandling. planerar att rösta om frågan i plenum . Svensk ståndpunkt Inkludering av fingeravtryck från barn i deras pass och andra resehandlingar är ett viktigt verktyg för att förhindra bortförande av och handel med barn. stödjer därför införande av fingeravtryck för barn från så låg ålder som möjligt. Asyl: Information från kommissionen om uppdraget i och angående irakiska flyktingar (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Bakgrund gav i uppdrag till kommissionen att genomföra en resa till och för att inhämta information inför ett initiativ till en EU-gemensam insats för irakiska flyktingar. Syftet med resan var att undersöka behovet av vidarebosättning av irakiska flyktingar i regionen. Kommissionen ska återrapportera från uppdragsresan som genomfördes under den och där höga tjänstemän från ett tiotal medlemsstater, bland andra , deltog. Svensk ståndpunkt Vidarebosättning är en högt prioriterad fråga för och vi ser ett stort värde i ett framtida EU-gemensamt vidarebosättningsprogram. Det nu aktuella EU-initiativet för vidarebosättning av irakiska flyktingar i och kan ses som ett första steg mot ett sådant gemensamt program. Fri rörlighet för personer: missbruk och sakfrågor Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen är ännu inte angivet. Bakgrund fann i den s.k. Metock-domen att medlemsstaterna inte får uppställa ett krav på tidigare laglig vistelse i en annan medlemsstat för att en unionsmedborgares make, som inte själv är unionsmedborgare, ska omfattas av bestämmelserna i rörlighetsdirektivet. Domstolen uttalade vidare att en tredjelandsmedborgare, som är make till en unionsmedborgare som uppehåller sig i en annan medlemsstat utan att vara medborgare där och som följer med eller ansluter sig till unionsmedborgaren, kan utnyttja bestämmelserna i direktivet. Domen har gett upphov till diskussioner i flera medlemsstater. Vissa har uppfattat att domstolen gjort en extensiv tolkning av direktivet och genom Metock-domen utsträckt direktivet till att i viss mån även gälla invandring till EU eftersom krav på tidigare laglig vistelse nu kan uppställas. Svensk ståndpunkt har förståelse för att vissa medlemsstater ser problem med domen. I upprätthålls inte något krav på tidigare laglig vistelse i en annan medlemsstat för att rätt till familjeåterförening i enlighet med rörlighetsdirektivet ska föreligga. anser dock inte att en omförhandling av direktivet om fri rörlighet vore önskvärd.