rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — När det gäller musselodlingar konstateras i ett underlag till att det är nödvändigt att myndigheternas inställning till näringen tydliggörs. Musselodling bedrivs bara inom . Det som där kan skapa problem är att näringsfrågorna hanteras av regionen, medan miljö och tillstånd sköts av . I rapporten uppges att intresse för musselnäringen och framför allt verkets roll har upplevts som otydliga och oklara av näringen. Det finns dock en förhoppning om att har fått upp ögonen för musselnäringens möjligheter och kommer att följa upp det i sin egen verksamhet. Från Fiskhälsan har framförts att det finns en uppfattning inom näringen att t.ex. finländska myndigheter gör andra tolkningar av det gemensamma regelverket än vad svenska myndigheter gör. upplevs ha fått igenom fler undantag gentemot EU. Från framförs att verkets insatser kring vattenbruk är begränsade. fördelar ekonomiska ramar av strukturstödet till länsstyrelserna, men enligt tjänstemän vid verket går dock mycket litet strukturmedel till vattenbruket. utfärdar vidare föreskrifter om vattenbruk i syfte att undvika att sjukdomar sprids och att främmande arter och stammar sprids. har i uppföljningen uttryckt ett stort missnöje med att det inte finns några exakta uppgifter om vattenbrukets omfattning. Det har framförts att inte har någon överblick, trots att verket ska hålla ett odlingsregister. Tjänstemän vid uppger att en orsak till detta är att verket har problem med att få in underlagsuppgifter. 473 EU-direktiv /2002. 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 relserna uppges inte redovisa de uppgifter som behövs. Enligt regelverket ska länsstyrelserna föra ett register över tillstånd för fiskodlingar på sätt som beslutar. Länsstyrelserna ska tillhandahålla aktuella registeruppgifter.474 Det finns inte någon förteckning över de företag som har odlingstillstånd. och redovisar dock statistik om vattenbruket som bygger på dels en enkät som skickas ut, dels skattningar. Ett arbete med ett nytt nationellt register har pågått men är ännu inte färdigställt. Fiskhälsan har framfört önskemål om ett uppdaterat register och förbättrad produktionsstatistik. Enligt Fiskhälsan har denna fråga diskuterats med och . Även ett av de företag som har ingått i uppföljningen har uttalat en viss besvikelse gentemot . Företaget menar att det inte händer så mycket och att verket inte har någon kompetens inom vattenbruk längre. Verket uppges inte prioritera vattenbruk och inte ta ansvar för vattenbruket, vilket företaget menar även framgår av verkets formella organisation. Behov av nationell plan för vattenbrukets utveckling Det har i olika sammanhang uppmärksammats att vattenbruket i inte utvecklas i samma takt som i flera andra länder. Från forskare vid SLU har flera olika möjliga förklaringar till detta framförts. Förutom vad som sagts om myndigheternas roll i att stödja näringens utveckling har forskarna pekat på att saknar en väl utformad och kraftfull och funktionell nationell plan för utveckling av vattenbruksnäringen, inklusive myndigheters roll, mätbara mål och en tidsplan. Vidare saknar en naturlig brygga mellan fiskenäring och utveckling av vattenbruk. Enligt forskarna har detta i t.ex. varit en av grundstenarna i näringens framväxt och etablering. Forskarna menar vidare att saknar en målinriktad och kraftfull satsning på forskning, utveckling och utbildning inom vattenbruksområdet. har, i motsats till de flesta andra länder inom EU, en mycket restriktiv inställning till nyttjandet av vatten för produktion av nyttigheter. Forskarna bedömer att denna restriktiva och negativa inställning finns på alla nivåer i samhället. () uppger att fisk är ett av de svåraste djurslagen ur smittskyddssynpunkt. Skälet till detta är enligt SVA bl.a. följande: Fisk lever i vatten som rinner från källa till kust. En bakterie, ett virus eller en parasit kan därför mycket lätt spridas över stora ytor. Odlad fisk lever nära den vilda. Sjukdomar kan därför lätt överföras. Båda grupperna måste beaktas när man bedömer smittskydd. 474 föreskrifter FIFS 2001:3. 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Möjligheterna till terapi och att begränsa spridningen av sjukdom bland vild fisk är minimal. Vissa av sjukdomarna är överförbara till avkomman via rom eller mjölke. Ett sjukt föräldradjur kan därför ge upphov till tusentals sjuka avkommor. Beroende på att fisk lever under vattenytan och att fisk inte visar sjuk- dom lika tydligt som en hund eller katt upptäcks sjukdomar i sent skede, vilket gör att sjukdomar kan ha hunnit sprida sig över stora områden.475 En infektiös sjukdom på fisk kan medföra stora ekonomiska förluster för en enskild odlare. Enligt SVA kan effekterna av en sjukdom i ett vattenområde bli oåterkalleliga med utslagning av hela arter som yttersta konsekvens. Enligt har ett mycket gott fiskhälsoläge, vilket innebär en låg risk för sjukdomsutbrott för såväl vild som odlad fisk. konstaterades åtta fall av anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar och konstaterades sex fall. I uppföljningen har ett av vattenbruksföretagen uppmärksammat att sjuk fisk måste skickas till SVA i för analys innan företaget kan få medicinfoder. Detta kan enligt företaget leda till höga kostnader för företagen. Som exempel anger företaget följande: Om en sjukdom uppstår , får företaget analyssvaret och först kan medicineringen sättas in. Enligt företaget är detta inte en rimlig hantering. Företaget är medvetet om att orsaken är att SVA inte vill att medicinfoder ska användas slentrianmässigt.476 En fråga som har lyfts fram från både företag och myndigheter i är vattenregleringen och dess effekter på vattenbruken. Som redan har beskrivits lyfter de flesta aktörerna i uppföljningen fram det positiva med att odla fisk i reglerade vatten. Från ett av de intervjuade företagen har framförts att vattendomarna är ensidigt utformade. När de togs fram räknade inte samhället med vattenbrukens behov. Tillstånden borde därför ses över. Det aktuella företaget har haft problem med vattenregleringen eftersom regleringsföretagen i början av vintrarna inte har låtit isen lägga sig på älven där odlingen är belägen. Isproblemen har lett till hög dödlighet bland fisken och därmed stora kostnader för företaget. Konflikten mellan företaget och vattenregleringsföretagen har varit uppe i domstol. Företaget menar att kraftverken måste släppa på mindre vatten när isen ska till att lägga sig . Företaget menar vidare att ett problem är att mätpunkterna är felaktigt placerade. Enligt företaget har avregleringen av elmarknaden dessutom lett till ökad press på älven med mycket stora variationer som följd och därmed försämrad miljö för fisken. 476Fiskeriverket, 2007a och vattenbruksföretag, intervju . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 Även företrädare för kommun har lyft fram problemen kring vattendomarna. Kommunen menar att vattendomarna måste ses över och att man måste ta mer hänsyn till vattenbruket. Från kommunen framförs vidare att det behövs mer samråd och samverkan mellan vattenbruken och kraftverken. Om inte problemen löses är det svårt att få nya entreprenörer som vill satsa på vattenbruk. Enbart i kommun uppges det finnas ungefär 15 stora kraftverksmagasin som skulle vara lämpade för vattenbruk. 5.3.5 Utbildning och kompetensutveckling I några föreskrifter finns explicita krav på utbildning av fiskodlare. Vidare finns det explicita utbildningskrav i föreskriftstext t.ex. vid märkning av odlad fisk och vid delegerad läkemedelshantering.477 Vissa av dessa utbildningar har arrangerats av Fiskhälsan i samarbete med andra parter. Det finns ett antal utbildningar på gymnasienivå inom vattenbruksområdet. Flera av de gymnasiala utbildningar med inriktning mot fiskodling och vattenbruk som tillkom har ändrat inriktning och erbjuder utbildningar inom fisketurism, vatten och fiskevård, vattenekologi, ekoturism, kustnära fiske, vilt- och naturvård etc. Vattenbruk och fiskod- ling finns alltjämt kvar i utbildningsprogrammen, men utgör en mindre del av det totala utbudet.478 Ett exempel är i . Eleverna ges möjlighet att under sin gymnasieutbildning utveckla sina kunskaper och färdigheter om fisk och fiske som de lär sig fiskevård och fiskodling. har egen fiskodling, där man som en del i utbildningen kläcker, odlar och sätter ut fisk i dammar och vattendrag. Skolan har ett tiotal dammar för odling av fisk och kräftor. Vattenbruks- och sportfiskekurserna omfattar 900 poäng och är både nationella och lokala. De lokala kurserna är framtagna på och för i . Ett annat exempel är Naturbruksgymnasium som bl.a. erbjuder utbildningar inom profilen vatten. Där ingår bl.a. vattenbruk, fiskevård, fiskodling, livsmedelshygien, företagsekonomi, livsmedelsteknik, turism och sjömanskap. För att få insikt i och kunskap om hur man startar eget företag inom t.ex. fiskodling ingår i kursen småföretagande, där eleverna får starta, utveckla och driva ett företag med marknadsidé, marknadsundersökningar och marknadsföring. Fiskodlingsutbildningen beskrivs av skolan i följande sex steg: 1.Vi köper ögonpunktad rom från en sättfiskodling. 2.Vi lär oss behandla rommen för att uppnå maximal överlevnad. 3.När ynglen kläckts och gulsäcksstadiet är förbi startar inmatningen. 477Djurskyddsmyndighetens föreskrifter 2006:8. 478Fiskhälsan AB, brev . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK 4.Ynglen går i tråg innan de transporteras till vår matfiskodling. 5.Matfiskodlingen är belägen 2 mil från skolan. Där växer fisken till önskad slaktvikt. 6.Sedan vidareförädlar vi fisken till dess att den äts i skolans matsal.479 På den eftergymnasiala nivån finns bara en introduktionskurs vid SLU. Vid SLU i erbjuds olika kurser i fiskbiologi, fiskevård och fiskodling för den som har grundläggande behörighet för högskolestudier. Forskare vid SLU bedömer däremot potentialen vara mycket god genom ett etablerat nordiskt samarbete mellan SLU och dess olika systeruniversitet (samlade i nätverket ). Här finns redan mobilitetsstöd för studenter och en gemensam undervisnings- och kursplattform med mer än 80 kurser från BSc- till MSc-nivå. Forskarutbildning på området bedrivs vid SLU, , fisk och miljö, samt vid . Viss fortbildning uppges bedrivas av SLU, och Fiskhälsan AB.480 I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har från olika håll framförts att har få fungerande yrkesutbildningar inom vattenbruk, även om ambitionerna har funnits hos ett antal naturbruksgymnasier. har pekat på att det tekniska kunnandet är högt inom vattenbruksnäringen, men fortsatt utbildning och kompetensutveckling är av stor vikt för framtida utveckling och konkurrenskraft. Fiskhälsan har i uppföljningen framfört att det med tanke på återväxten inom branschen är viktigt med möjligheter till utbildning och fortbildning. Från Fiskhälsan har konstaterats att vattenbruksutbildningarna tillkom när vattenbruket förväntades få en kraftig utveckling. Det svenska vattenbrukets stagnation i kombination med strukturförändringar har dock gjort att antalet arbetstillfällen i branschen har stagnerat eller minskat. I det läget har det varit svårt att få elever att våga satsa på en utbildning inom enbart vattenbruk. Fiskhälsan betonar att medelåldern inom branschen är hög och att det finns behov av nyrekrytering. Fiskhälsan uppger vidare att företagen har påtalat svårigheter att hitta arbetskraft med rätt kompetens. Därför krävs det olika stimulansåtgärder för att få intresserade elever att våga och kunna välja olika vattenbruksutbildningar. Fiskhälsan har även pekat på att det finns behov av att utveckla och stimulera utbildningar på högre nivå för att täcka vattenbrukets behov av driftansvariga, platschefer etc. Den fiskevårdslinje vid som tidigare utbildade fiskekonsulenter var en sådan utbildning som delvis användes för att rekrytera personal till driftsledning, produktionsansvar etc. Fiskhälsan har även framfört att det bör utredas vilka efter- 479Webbplatserna /naturbruk och . 480Eriksson m.fl., e-brev . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 gymnasiala utbildningar som finns att tillgå eller kan arrangeras i form av bl.a. KY-utbildningar. I uppföljningen har även de intervjuade vattenbruksföretagen uppgett att det är svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Från företagen har å ena sidan pekats på att det är ett problem att det inte finns så många utbildningar för vattenbrukare. Å andra sidan har det pekats på att de elever som har gått vattenbruksutbildningar på gymnasiet har svårt att få jobb. Företagen menar att för att skolorna ska få sökande måste det finnas utvecklingsmöjligheter inom branschen, vilket det fanns men inte . Den ene företagaren uppger att av den egna personalen har bara två formell utbildning, medan resten har lärts upp inom företaget. Ett annat vattenbruksföretag uppger att de två anställda vid fiskodlingen inte har någon formell vattenbruksutbildning utan att de båda har gått i lära inom företaget.481 har framfört att det inte pågår någon forskning längre. Förbundet menar att inga permanenta pengar avsätts till forskning om vattenbruk, utan det enda som pågår är olika projekt. Förbundet pekar på att vattenbruksforskningen vid SLU i har slagits ihop med bl.a. skogsforskningen, och avelsprogram finansieras med bara i taget. i uppger att SLU och de forskare som arbetar med vattenbruksfrågor är en viktig aktör, där flera projekt bedrivs och där även odlingsföretagen är med. Enligt i har det för vattenbruksintresserade tidigare funnits en gymnasial utbildning vid med inriktning på vattenbruk. Utbildningen är nedlagd. har i uppföljningen pekat på att djurskyddsföreskrifter om odling av fisk medför ökade krav på utbildning för den som arbetar inom vattenbruket. saknas enligt denna utbildningsmöjlighet.482 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Tillståndet och utvecklingen för vattenbruket Det är svårt att få en tydlig bild av det svenska vattenbruket. Det finns inga entydiga uppgifter om vilken omfattning som vattenbruket har. Det finns uppskattningsvis ca 300 odlingar i där 400500 personer är sysselsatta. I förhållande till yrkesfisket har vattenbruket liten volym och låg omsättning. Trots att ett antal olika möjligheter inom vattenbruket har framkommit i uppföljningen överväger de mer probleminriktade beskrivningarna av tillståndet och utvecklingen för vattenbruket. Det pekas på ett flertal olika problem inom näringen, och flera menar att vattenbruket har dåligt rykte och är 481Fiskeriverket, 2007i, Fiskhälsan, brev och vattenbruksföretag, intervju . 482Länsstyrelsen i , e-brev . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Det sker inga nysatsningar och ingen generationsväxling i företagen. Det finns problem med kapitalförsörjningen, och i uppföljningen har framkommit att branschföreträdaren har stora ekonomiska problem, som det paradoxalt nog finns indikationer på att flera fiskodlingsföretag har god ekonomi. Regelverket kring vattenbruket upplevs vara strängt, särskilt vad gäller miljöaspekterna. I uppföljningen konstateras att svenskodlad fisk är sällsynt för försäljning på svensk färskmarknad. som fiskhälsoläget i är gott är konkurrensen från framför allt de norska vattenbruken stor. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill i detta sammanhang erinra om att gruppen i en tidigare uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion framförde att tillgången till småskaligt producerad mat i de vanliga livsmedelsbutikerna är en avgörande faktor för den fortsatta utvecklingen av konsumenternas efterfrågan. Enligt gruppens bedömning är detta en fråga som är viktig även inom vattenbruksområdet. Det är viktigt att den fortsatta utvecklingen inom detta område följs. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen kan konstatera att vattenbruket är ett område där det kan sägas vara långt mellan ord och handling. har det från olika håll framförts att vattenbruket har en potential att expandera och skapa fler arbetstillfällen på landsbygden, men i praktiken har inte mycket hänt. Från både branschen, olika myndigheter och andra aktörer har uppmärksammats att vattenbruk kan ha positiva miljöeffekter, bl.a. fiskodlingar i näringsfattiga reglerade vattendrag samt mussel- och ostronodlingar i övergödda vatten. innebär nedgången i de vilda fiskpopulationerna att det borde finnas en potential i matfiskodlingar. Det finns även flera exempel från andra länder på hur vattenbruksnäringen kan expandera. Miljö- och jordbruksutskottet har konstaterat att det svenska vattenbruket är förhållandevis litet och att utvecklingen har avstannat. menar utskottet att vattenbruksföretagens betydelse för en levande landsbygd bör uppmärksammas och att vattenbruk kan bli ett viktigt inslag i framtida svensk landsbygdsutveckling. Enligt gruppens bedömning visar uppföljningen att det finns en rad problem inom vattenbruksnäringen. Det kan konstateras att den bild som förmedlas från bl.a. branschens företrädare är mycket dyster. Det är viktigt att dessa problem lyfts fram och åtgärdas i det fortsatta arbetet. Gruppen menar att det finns behov av en genomgripande analys av vattenbruket och av dess kapacitet för tillväxt. Det är viktigt att aktörerna inom området får tydliga signaler om att de problem och hinder som har uppmärksammats i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning kan undanröjas. Enligt gruppens bedömning finns en stor potential i vattenbruket här i . Detta bör vara en utgångspunkt för det fortsatta arbetet med vattenbruksfrågor. Dyr och komplicerad tillståndsgivning och tillsyn I uppföljningen har det pekats på att det är svårt att få tillstånd för fiskodlingar. Från näringen har framförts att den försiktighet som råder inom tillstånds- 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 givningen riskerar att kväva nya idéer och gör att inga nya vattenbruk startas. I uppföljningen har vidare framkommit att tillsynen är förknippad med olika typer av problem. Från näringen upplevs att mycket ska redovisas för myndigheterna, som företagen inte tror att de olika myndigheterna verkligen använder all information som samlas in. Gruppen konstaterar att den höga ambitionsnivån i inom bl.a. miljöområdet har medfört att tillståndsprövningen för fiskodlingsföretagen har blivit en lång, dyrbar och komplicerad process, särskilt vad gäller att upprätta miljökonsekvensbeskrivningar. är det en förutsättning för branschens fortsatta utveckling att upprätthålla höga miljökrav. Enligt gruppens bedömning är det dock viktigt att lyssna till de synpunkter som har framförts från näringen i syfte att finna en sådan hantering av tillstånds- och tillsynsfrågor att bästa möjliga resultat uppnås. Gruppen menar att tillståndsgivningen och tillsynen/kontrollen bör kunna förenklas. Det är därvid viktigt att anpassa kraven på t.ex. miljörapporteringens innehåll till den verklighet som vattenbruksföretagen lever i. När det gäller tillsynen konstaterar gruppen att det från företagen har framförts att kommunens inspektörer ofta inte har kompetens inom vattenbruksområdet som avgifterna upplevs vara mycket höga. Det har vidare pekats på att tillsynen ser olika ut i olika kommuner och län. Enligt gruppens bedömning bör de problem kring tillsynen som har framkommit beaktas i det fortsatta fiskepolitiska arbetet. Gruppen menar att tillsynen bör kunna göras mer likformig över landet utan att man släpper på miljökraven. Det kan t.ex. undersökas om hanteringen av tillsynen kan centraliseras till en myndighet. Det är enligt gruppens bedömning viktigt att näringen upplever att tillstånds- och tillsynsfrågor behandlas på ett likartat sätt i hela . Oklara resultat av strukturstöden till vattenbruket I uppföljningen har framkommit att intresset för och möjligheten till att investera med stöd från Fiskefonden har varit begränsat. Gruppen noterar att det beviljades nästan dubbelt så mycket strukturmedel som sedan faktiskt användes. Gruppen konstaterar vidare att företagen upplever att administrationen kring strukturstödet är krånglig. Enligt gruppens bedömning är det svårt att dra några slutsatser om strukturstödens måluppfyllelse. Gruppen kan konstatera att det har framförts positiva synpunkter på stöden från bl.a. regionala myndigheter, som uppföljningen visar på ett antal olika problem, bl.a. att utbetalningar av bidrag sker i ett sent skede. Enligt gruppens bedömning är det paradoxalt att myndigheterna är mer nöjda med strukturstöden än vad de berörda fiskeföretagen är. Gruppen utgår från att dessa och andra erfarenheter kommer att tas till vara i arbetet med den nya strukturfondsperioden. 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Förvaltningen av statliga insatser I uppföljningen har framkommit att flera statliga och kommunala myndigheter är involverade i frågor kring vattenbruken och att den splittrade myndighetsbilden kan försvåra vattenbrukens kontakter med myndigheter. Gruppen konstaterar vidare att myndigheternas inställning till vattenbruket är mycket varierande. Inom näringen finns en stor misstro mot myndigheterna, bl.a. att inte har prioriterat vattenbruket. I syfte att öka effektiviteten i den statliga förvaltningen och förbättra möjligheterna för vattenbrukets utveckling är det enligt gruppens bedömning viktigt att tydliggöra de olika myndigheternas ansvarsområden och samordna myndigheternas insatser. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av de problem som råder inom vattenbruksnäringen och den negativa inställning till politiker och myndigheter som finns inom näringen. Särskilt inom tillståndsgivning och tillsyn finns behov av en bättre samordning mellan myndigheter på olika nivåer. Liksom för yrkesfisket finns behov av ett närmande mellan näring, forskare och myndigheter. Det är viktigt att vattenbruksfrågor tydligare prioriteras av myndigheterna. I uppföljningen har från olika håll lyfts fram att har få fungerande yrkesutbildningar inom vattenbruk. Trots detta bedöms det tekniska kunnandet vara högt inom näringen. Från företagen har framförts att det är svårt att rekrytera personal med rätt kompetens. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen menar att det finns en potential för vattenbruket i , inte minst mot bakgrund av den negativa utvecklingen för vildfångad fisk och de framsteg som har gjorts i utvecklingen av vattenbrukstekniken. Det är därför av stor vikt att det finns utbildningar och möjlighet till kompetensutveckling inom området. Utbildningar är även viktiga för att få en återväxt i en bransch där det inte sker någon nyrektrytering. Gruppen vill även peka på att det kan finnas behov av en läns- och kommunövergripande kompetensutveckling för berörda tjänstemän inom tillstånds- och tillsynsmyndigheterna. Fortsatt uppföljning och utvärdering Guppen menar att det är viktigt att fortsättningsvis uppmärksamma de olika frågor som har lyfts fram i denna uppföljning kring vattenbrukets betydelse för möjligheten att uppnå det av beslutade målet för livsmedelspolitiken. Resultatet bör följas upp i bl.a. regeringens årliga resultatredovisningar till i budgetpropositionen. I detta avsnitt redovisas inledningsvis att fisketurismen har en lång historia i men att den ändå betraktas som en ny näring. Det konstateras att har goda förutsättningar för fisketurism och att flera aktörer har en positiv syn på utvecklingsmöjligheterna. redovisas ett antal olika problem och hinder för den fortsatta utvecklingen, bl.a. tillgången på fisk och turismföretagens begränsade rådighet över fiskresursen. Det tas även upp att ökad fisketurism kan leda till konkurrens om fiskresursen med yrkesfisket. Det redovisas att näringen har framfört önskemål om att fiskelagstiftningen ska ändras så att fisketurismen erkänns som resursbrukare och ges rättigheter till resursen. I avsnittet behandlas vidare bildandet av fiskevårdsområden och införandet av det fria handredskapsfisket. Det redovisas några exempel på hur strukturstöd har använts inom området och hur olika myndigheter ser på fisketurismen. Avsnittet avslutas med uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning. 6.1 Fisketurismens omfattning och betydelse Fiske är en populär fritidsaktivitet i och bl.a. pekar på att intresset för fritidsfiske är stort. Enligt verkets och SCB:s undersökningar uppger nära en miljon personer () att de har fiskat .