urf · GVA5URF2 · 2008-01-01 00:00:00 — 47Ackrediteringen innebär tillträdesrätt till , rätt att fritt röra sig innanför det s.k. skalskyddet48, rätt att ta emot besök, rätt att disponera en arbetsplats i partigruppens kansli och rätt att inneha IT-konto.49 Varje partigrupp har därutöver rätt att begära att en partifunktionär som inte har sin arbetsplats i ges en ackreditering som innebär en begränsad rätt till tillträde som huvudsakligen innefattar tillträde till och att fritt röra sig inom skalskyddet. En sådan begränsad ackreditering beslutas av administrativa direktören efter ansökan från chefen för partigruppens kansli.50 Ackrediteringen och tillträdesrätten styrks av ett passerkort som RDF tillhandahåller och som ska bäras synligt.51 Passerkortet är laddat med information om tillträdesrätten. Det fungerar som ett nyckelkort och låser upp dörrar till de utrymmen som tillträde är godkänt för. Kortet kan laddas så att tillträde är möjligt endast under kontorstid. RDF ska inom sitt verksamhetsområde se till att de som berörs av bestämmelserna i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter informeras om innehållet i lagen och ges utbildning i frågor om säkerhetsskydd och att säkerhetsskyddet kontrolleras. Utgångspunkten i lagen är att den enskildes rätt att röra sig fritt inte ska inskränkas mer än nödvändigt.52 byggnader får förklaras som skyddsobjekt efter medgivande av talmannen. 53 Ett beslut om skyddsobjekt innebär att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjektet.54 453 kap. 15 §§ föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 463 kap. 612 §§ föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 474 § föreskriften (RFS 2005:7) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 48Med skalskydd brukar man avse fysiska intrångshinder av olika slag, såsom väggar och lås. Det innebär i regel en kontrollerad gräns mellan två zoner, varav den ena har högre säkerhet. 495 § föreskriften (RFS 2005:7) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 506 § föreskriften (RFS 2005:7) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . 513 kap. 5 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 526 § lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 536 § första stycket lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. 547 § första stycket lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. Säkerhetskontroller får äga rum i om syftet är att förebygga att det i lokalerna förövas brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom.55 Säkerhetskontrollen sker genom att personen passerar genom en s.k. säkerhetsbåge för att man tekniskt ska kontrollera om personen medför föremål som kan förorsaka fara för någons liv, hälsa eller frihet eller skada egendom. Om säkerhetsbågen givit utslag, får handskanner användas för att söka efter vapen och andra farliga föremål. Medförd väska, utrustning m.m. genomlyses i röntgenutrustning.56 Även kroppsvisitation kan förekomma.57 Kontroll av anställda i RDF eller PK får endast ske om det finns särskilda skäl för det.58 Enligt en beslutad riktlinje är medarbetare vid RDF och PK undantagna från säkerhetskontroll.59 Om en anställd i RDF eller PK uppmärksammar något i som kan vara av betydelse för säkerheten i ska han eller hon anmä- la detta till sin chef, säkerhetschefen i eller bevakningspersonalen.60 I lagen om skydd mot olyckor finns bestämmelser som syftar till att bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö skydd mot olyckor. I lagen finns bl.a. bestämmelser som riktar sig till ägare och nyttjanderättshavare till byggnader och andra anläggningar. Här handlar det i stor utsträckning om förebyggande åtgärder. äger och förhyr ett stort antal fastigheter, vilket innebär att RDF har ett ansvar att bl.a. varna dem som är i fara och tillkalla hjälp. Dessutom ska RDF i dessa egenskaper i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycka och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att förhindra eller begränsa skador till följd av brand.61 Åtgärderna kan vara av teknisk eller organisatorisk karaktär. Tekniska åtgärder kan vara att anskaffa utrustning för brandsläckning medan organisatoriska åtgärder kan vara utbildning och information. föreskrifter om arbetsplatsens utformning 62 riktar sig till arbetsgivare och innehåller en del bestämmelser om brand och utrymning. En arbetsgivare är bl.a. ansvarig för att alla arbetsplatser och personalutrymmen, i händelse av fara, ska kunna utrymmas innan kritiska förhållanden uppstår. När det gäller utrymning är arbetsgivaren ansvarig för bl.a. introduktion, anpassad information och praktisk träning inklusive larm och utrymningsövningar. I en annan föreskrift från om första hjälpen och krisstöd63 anges att arbetsgivaren ska säkerställa att arbetstagarna känner 551 § lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . 56Riktlinjer (2007:6) angående säkerhetskontroll i . 574 § lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . 583 § lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . 59Riktlinjer (2007:6) angående säkerhetskontroll i . 601 kap. 7 § föreskriften (2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 612 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 62Arbetsmiljöverkets föreskrift (AFS 2000:42) om arbetsplatsens utformning. 63Arbetsmiljöverkets föreskrift (AFS 1999:7) om första hjälpen och krisstöd. till hur första hjälpen och krisstödet är organiserat på arbetsstället och att de fortlöpande ska hållas väl förtrogna med de rutiner som gäller. Som framgått av avsnittet Bakgrund har det under vårt arbete med denna kartläggning tillkommit nya omständigheter och skett förändringar. Ett exempel är den ändrade organisationen inom RDF för säkerhet och kris- och beredskapsplanering som riksdagsstyrelsen fattade beslut om . En säkerhetsenhet bildas inom administrativa avdelningen. Detta berör även PK. RDF anordnar kontinuerligt utbildningar inom säkerhet, förstahjälpen, brandskydd, räddningstjänst och krishantering. PK får erbjudande att deras anställda kan delta kostnadsfritt. All nyanställd personal inom både RDF och PK blir kallad till en introduktionsutbildning inom säkerhet och räddningstjänst. Säkerhets- och brandskyddsinformation ges även till t.ex. enskilda personer och anställda i PK. Utbildning och information utgår från färdiga utbildningsplaner men kan också anpassas till framförda behov och önskemål. Utrymningsövningar genomförs i byggnader enligt löpande tidsplan. Förorsakar personal vid ett PK ett s.k. onödigt brandlarm genom slarv eller oaktsamhet är PK ersättningsskyldigt och får stå för brandförsvarets utryckningskostnader. Om det är fråga om en specifik hotsituation tillämpas en särskild rutin inom RDF. RDF har regelbundet, men även på förekommen anledning, kontakt med Säkerhetspolisen och berört PK. Sammanfattning av regler om tillträdesrätt för PK-anställda och säkerhetsskydd De regler som direkt tar sikte på säkerheten i och dess lokaler återfinns i ett antal olika författningar. I fråga om de PK-anställda kan det övergripande beskrivas enligt följande. PK har enligt föreskriften (RFS 2005:7) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i rätt att ackreditera medarbetare till ett på visst sätt bestämt antal. Denna ackreditering innebär bl.a. en tillträdesrätt och en rätt att fritt röra sig inom det s.k. skalskyddet. RDF beslutar om de PK-anställdas rätt till tillträde enligt beslut som fattas av RDF enligt föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering, kapitel 3 Tillträdesbegränsning. Vad som närmare innefattas i RDF:s beslutsrätt i detta avseende anges inte. Möjligen är det fråga om ett beslut av mera expeditionell karaktär som är kopplat till den tillträdesrätt som följer av rätten till ackreditering. I lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter anges hur tillträdesbegränsningar ska utformas; det ska ske så att den enskildes rätt att röra sig fritt inte inskränks mer än nödvändigt. Enligt lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i kan den som inte underkastar sig föreskriven säkerhetskontroll avvisas från . Därutöver saknas materiella bestämmelser om på vilka grunder tillträdesbegränsningar kan beslutas. PK-anställda är anmälningsskyldiga i vissa säkerhetsfrågor enligt föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering, och enligt samma föreskrift ska RDF se till att de får erforderlig utbildning om innehållet i föreskriften. Utfärdande av nycklar och nyckelkort RDF utfärdar ett passerkort för den som utan att vara besökare har rätt till tillträde till . Av handlingen ska framgå innehavarens namn och hur länge tillträdesrätten gäller. Passerkortet ska bäras synligt i lokaler64. Denna regel gäller även ledamöter65. RDF utfärdar identitetskort för ledamöter och tjänstemän, men inte för PK-anställda.66 För PK-anställda beställs rumsnyckel och passerkort på en särskild blankett från bevakningsenheten. Blanketten undertecknas av PK-chefen eller av den som av kanslichefen utsetts att göra det.67 För anställda i RDF finns andra förenklade rutiner som bl.a. kräver beslut om anställning för utfärdande av passerkort och utdelning av nycklar. Tillträdesrättigheter och begränsningar följer anställningens uppdrag och är så långt som möjligt framtagna i samarbete med enhetschefer. Flera PK-chefer uttryckte önskemål om att PK skulle vara mer involverade i brand- och säkerhetsfrågorna i . Man menade att RDF:s säkerhetstänkande måste omfatta även de anställda på PK. Det förekommer ibland att RDF lämnar information om säkerhetsfrågor i samband med ombyggnationer liksom vid mer riktade hotsituationer, vilket uppskattas av PK. Vid den senaste allmänna övning som tog sikte på hot var PK-cheferna informerade, men de anställda var inte inkopplade alls. PK-cheferna menade vidare att det är bra att RDF tar upp hot- och säkerhetsfrågor under introduktionsutbildningen men att det borde vara regelbundet återkommande information. Det tycktes vara så att PK-cheferna upplever en ökad hotbild och att man därför vill ha ett bättre förebyggande arbete. Någon påpekade att PK-cheferna är ansvariga för sin personals säkerhet som man är mycket beroende av RDF:s säkerhetsarrangemang när det t.ex. gäller vakter, information, beredskap och larm. Några PK-chefer tog upp som exempel att RDF förväntar sig att PK ska ha full kunskap om ledamöterna, deras personuppgifter och var de befinner sig och också 643 kap. 5 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 65Enligt beslut av riksdagsstyrelsen. 666 kap. 8 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. 67Bevakningsenhetens interna riktlinjer för handläggningsordning gällande begäran om utfärdande av behörighet, odaterad. ha kännedom om deras anhöriga. I övrigt känner PK sig något åsidosatta på detta område. Det framfördes synpunkter på att det blivit svårare efter ombyggnaden av ledamotshusets entré att ta emot besökare som kommer från respektive partikansli utanför huset. Det gäller även de partifunktionärer som har begränsad ackreditering och passerkort för detta. måste någon från PK gå ned och möta partifunktionärerna eftersom vakterna inte längre tillåter funktionärerna att själva ta sig upp till PK. Det förefaller som om detta problem lösts efter det att intervjuerna genomförts.) Det rådde oklarhet om vad som gäller för att få passerkort och om omfattningen av tillträdesrätten. En PK-chef trodde att det var en koppling mellan tillgången till datakonto och fritt tillträde till . (Anm. I den serviceenkät som RDF genomförde 200768 fick funktionen Nycklar och kort det högsta betyget av de anställda på PK.) Enligt föreskriften om säkerhet och fredstida krishantering beslutar RDF för bl.a. RDF- och PK-anställda om rätt till tillträde till lokaler.69 Ett sådant beslut får innebära att tillträdesrätten begränsas till att gälla vissa utrymmen. Man skulle kunna uppfatta bestämmelsen så att den enda begränsning RDF får besluta om avser de utrymmen till vilka tillträde får ske, men att det däremot inte får göras några tidsmässiga begränsningar (en sådan möjlighet fanns enligt 20 § andra stycket lagen [1983:953] om säkerhetsskydd i ). Föreskriften borde kompletteras med en uttrycklig möjlighet att även göra tidsmässigt bestämda begränsningar, t.ex. att tillträdesrätten avser kontorstid, eftersom detta sker i praktiken. Oavsett hur det förhåller sig med detta har , såvitt vi har funnit, inget beslut fattats av RDF, dvs. genom riksdagsstyrelsen, riksdagsdirektören eller administrative direktören, i frågor om rätten till tillträde till för bl.a. anställda vid och PK. Detta gäller såväl generella som individuella beslut och såväl positiva som begränsande beslut. Möjligen har beslutsrätten delegerats till de passerkortsutfärdande tjänstemännen på avdelningen Nycklar och kort. Det som i praktiken sker är att det vid varje beslut av dessa tjänstemän att utfärda passerkort också fattas ett informellt beslut om i vilken utsträckning tillträdet ska begränsas. Detta kan gälla både lokalmässigt och tidsmässigt. De enskilda besluten grundar sig inte på någon officiell reglering, men i praktiken tas hänsyn till det arbete som ska utföras. Begränsningar och tillträdesrättigheter registreras i en databas. Såvitt vi kan förstå finns inget system för uppföljning av om omfattningen av den tillträdesrätt som en gång beslutats alltjämt är adekvat. Vid byte av arbetsuppgifter (nytt anställningsbeslut) i RDF följer omprövning av tillträdesrättigheter. I ett senare skede av kartläggningen har 68Resultat av serviceenkäten till anställda på partikanslier 2007, dnr 275-494-07/08. 693 kap. 3 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering. det framkommit att det finns ett icke daterat, och förmodligen inte heller officiellt fastställt, dokument med rubriken och handläggningsordning gällande begäran om utfärdande av behörighet. Dokumentet avser behörighet för personer med anknytning till partikanslierna. Föreskriften RFS 2006:2 bör kompletteras med generella riktlinjer om när begränsningar får ske i fråga om kategorier, liksom geografiskt och tidsmässigt. Sådana riktlinjer bör ge en möjlighet att göra undantag när det föreligger särskilda skäl. De särskilda skälen bör dokumenteras i varje enskilt fall. Riktlinjerna bör också täcka in möjligheten att på arbetsrättsliga grunder begränsa en tjänstemans tillträdesrätt. Det bör tas fram en manual för Nycklar och kort med huvudsakligt innehåll hämtat från föreskrifter och eventuella nödvändiga tillämpningsrutiner som kan ligga till grund för det dagliga arbetet med att utfärda passerkort. Det borde i 3 kap. föreskriften RFS 2006:2 som avser tillträdesbegränsningar finnas en hänvisning till bestämmelserna om ackreditering av partigruppens medarbetare och partifunktionärerna i föreskriften 46 §§ RFS 2005:7, eftersom frågor om rätten till tillträde regleras i den senare författningen. Begreppet säkerhetsskydd enligt lag avser skydd mot spioneri, sabotage och andra brott som kan hota rikets säkerhet, skydd av uppgifter som omfattas av sekretess och som rör rikets säkerhet och skydd mot terroristbrott.70 lag om säkerhetskontroll tar sikte på att förebygga brott som innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom71, dvs. ett annat och möjligen vidare säkerhetsbegrepp än lag. Det kan därmed framstå som oklart vilket säkerhetsbegrepp som anmälningsskyldigheten enligt föreskrift avser. Det ligger möjligen närmast till hands att anta att denna anmälningsskyldighet tar sikte på det speciella säkerhetsbegreppet lag, eftersom föreskrift har karaktär av tillämpningsföreskrift till den lagen. Otydligheten är inte tillfredsställande. I vilket fall finns det enligt vår mening skäl för att en anmälningsskyldighet av detta slag utgår från ett vitt säkerhetsbegrepp. 1 kap. 7 § i föreskriften kan diskuteras även från andra utgångspunkter. Frågan kan ställas varför anmälningsskyldigheten enbart avser sådant som uppmärksammas i , låt vara att föreskrifter tar sikte på tillträdesrätten till lokalerna. Strikt efter ordalagen skulle inte en RDF-anställd som befinner sig utanför och uppmärksammar att någon på förbereder ett bombattentat vara skyldig att anmäla det som pågår. Enligt 1 kap. 7 § föreskriften (RFS 2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering ska alltså även bl.a. anställda i PK anmäla om man i uppmärksammat något som kan vara av betydelse för säkerheten i . Allmänt sett kan frågan ställas om riksdagsstyrelsen med bindande verkan kan ålägga PK-anställda skyldigheter föreskriftsvägen. Man kan också ställa sig frågan om några sanktioner är möjliga för det fall att denna person 703 § lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter. 711 § lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i . skulle underlåta att anmäla detsamma gäller för övrigt om det skulle vara en ledamot som försummar att anmäla. Saken ställer sig annorlunda om det gäller en RDF-anställd eller i övrigt inom ramen för ett anställningsförhållande. I det fallet är arbetsrättsliga sanktioner tänkbara. Bakgrunden till att man trots allt har reglerat på detta sätt får antagligen sökas i det förhållandet att man i riksdagsstyrelsens framställning till i ärendet om en ny lag om säkerhetsskydd i och dess myndigheter (2005/06:RS1) fastställde att lagens tillämpningsområde rör riksdagspartiernas gruppkanslier på så sätt att RDF:s verksamhetsområde i viss utsträckning omfattar partikanslierna och deras personal72. Den slutsats som dras är att lagen bör kunna användas i förhållande till partikanslierna. Oavsett hur det förhåller sig med möjligheten att genom föreskrifter reglera förpliktelser för PK-anställda bör man överväga att i stället lösa detta genom avtal mellan RDF och PK. I resonemanget ovan har vi bortsett från eventuella straffrättsliga aspekter på frågan om anmälningsskyldighet. När det gäller brand och säkerhetsfrågor i övrigt kan man konstatera att det föreligger ett ansvar för såväl fastighetsägare som arbetsgivare i deras respektive egenskaper; ansvaret är alltså inte ett antingeneller utan ett bådeoch. Det tycks råda vissa missuppfattningar som lättast kan redas ut om de berörda parterna träffas och diskuterar hur man gemensamt bör hantera dessa frågor . Därför föreslås i första hand att man från RDF kallar till ett övergripande möte med PK (och övriga arbetsgivare och företag som är verksamma i ) om dessa frågor för att reda ut eventuella missförstånd. De olika aktörerna kan redogöra för sina åtgärder och planer när det gäller brand och säkerhetsfrågor. Skulle någon av parterna anse att detta inte fungerar tillfredsställande får frågan tas upp på nytt. Sammanfattning av vad som bör göras Föreskriften (2006:2) om säkerhet och fredstida krishantering bör kompletteras med generella riktlinjer om när begränsningar får ske i fråga om personalkategorier, liksom geografiskt och tidsmässigt. Sådana riktlinjer bör ge en möjlighet att göra undantag när det föreligger särskilda skäl. De särskilda skälen bör dokumenteras i varje enskilt fall. Riktlinjerna bör också täcka in möjligheten att på arbetsrättsliga grunder begränsa en tjänstemans tillträdesrätt. Det borde i 3 kap. som avser tillträdesbegränsningar finnas en hänvisning till bestämmelserna om ackreditering av partigruppens medarbetare och partifunktionärerna i föreskriften (46 §§ RFS 2005:7) eftersom frågor om rätten till tillträde regleras i den senare författningen. RDF bör ta fram en manual för Nycklar och kort med huvudsakligt innehåll hämtat från föreskrifter och eventuella nödvändiga tillämpningsruti- 72 Riksdagsstyrelsens framställning till 2005/06:RS1 s. 19. ner som kan ligga till grund för det dagliga arbetet med att utfärda passerkort. Säkerhetsbegreppet i lagen (2006:128) om säkerhetsskydd i och dess myndigheter bör ses över och anmälningsskyldigheten i lagen bör utgå från ett vitt säkerhetsbegrepp. RDF bör överväga att i ett avtal mellan RFK och PK bl.a. lösa frågan om anmälningsskyldigheten för anställda i PK. RDF bör kalla till ett övergripande möte med PK (och övriga arbetsgivare/företag som är verksamma i ) om säkerhets- och brandfrågor för att reda ut eventuella missförstånd om bl.a. ansvarsförhållanden. De olika aktörerna kan redogöra för sina åtgärder och planer när det gäller dessa frågor. Riktlinjer (2001:4) för utnyttjande av friskvårdsanläggningar m.m. i lokaler Enligt riktlinjerna för utnyttjande av friskvårdsanläggningarna73 är bl.a. anställda tjänstemän vid respektive RDF och PK behöriga att utnyttja anläggningarna. Utrustningen inspekteras av den i RDF anställde friskvårdskonsulenten. Det anges också i riktlinjerna att tillsyn av friskvårdsanläggningarna inte kan ske heltäckande och att det innebär att utnyttjandet sker på egen risk. Hur ser det ut i praktiken? RDF och anordnar aktiviteter i . Dessa aktiviteter riktar sig oftast till anställda i RDF, PK och anställda i organ, t.ex. /08 anordnas 16 typer av regelbundna friskvårdsaktiviteter, varav RDF står för 12 och idrottsföreningen för 3. Deltagaravgifter tas inte ut för någon av dessa aktiviteter. RDF erbjuder massage till ledamöter och RDF-anställda mot betalning. För RDF- anställda är priset subventionerat. Därutöver anordnar RDF aktiviteter som uteslutande riktar sig till anställda i RDF. I vissa av dessa arrangemang erbjuder RDF de PK-anställda att delta mot betalning. I finns det en idrottsförening som enligt stadgarna har till syfte att aktivera riksdagsledamöter, anställda vid och dess organ och anställda vid partikanslierna i i fysiska aktiviteter och gemenskap genom idrott, motionsgymnastik, friluftsaktiviteter m.m. tillkom för att möjliggöra ett idrottsutbyte mellan , och . anordnas två nordiska mästerskap , ett parlamentsmäs- 73 Riktlinjer (2001:4) för utnyttjande av friskvårdsanläggningar m.m. i . terskap som är öppet för både ledamöter och anställda i skidsport och ett för ledamöterna i fotboll. Därutöver anordnar idrottsföreningen även turneringar i innebandy, bordtennis, löpning och golf. Som medlemmar räknas alla riksdagsledamöter, anställda vid och dess organ och PK-anställda. Någon medlemsavgift betalas inte av de enskilda medlemmarna. PK-cheferna gav uttryck för en positiv inställning till friskvårdsaktiviteterna och uppgav att många anställda utnyttjar denna möjlighet till friskvård. PK- cheferna menade dock att det ibland kan vara svårt att utläsa av olika friskvårdserbjudanden vem de riktar sig till. Flera skulle gärna se att ytterligare aktiviteter var öppna för alla verksamma i . PK-cheferna menade att det tydligt måste framgå om ett erbjudande enbart riktar sig till vissa grupper och vilka dessa i så fall är. En del PK har erbjudande om massage till samma kostnad som RDF. Det framkom också att visst överutnyttjande av friskvårdsanläggningarna förekommer. Det kan t.ex. vara att personer som själva är behöriga att använda anläggningarna tar med sig icke behöriga personer. (I den serviceenkät som RDF genomförde 200774 framkom att de anställda i PK i stor utsträckning är nöjda med friskvården. NKI-värdet för friskvården var 80,3. Vad NKI-värdet betyder har förklarats ovan under avsnitt 5.) Även om kan anses fylla en viktig funktion i att genomföra aktiviteter för ledamöter från olika partier och för personal kan det finnas anledning att titta lite närmare på bl.a. hur verksamheten organiseras. En sådan fråga är hur medlemskap uppkommer i idrottsföreningen. Det tycks vara en automatisk anslutning vid anställandet. Mot detta kan man ha principiella tveksamheter. Praxis har utvecklats så att samtliga regelbundet återkommande aktiviteter är öppna för alla som är verksamma i och dessutom kostnadsfria. Om RDF vill ändra på den nuvarande ordningen, dvs.