rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Fisket saknar kunskap om livsmedel och livsmedelssektorn saknar kunskap om fisket.158 De små fiskeföretagen är bl.a. underleverantörer till restauranger. Från regionen framförs vidare att fisket länge har arbetat isolerat och man nämner som exempel att fisket inte brukar ingå i hushållningssällskapets olika satsningar. En förklaring kan vara att fiskenäringen är lokaliserad till begränsade delar av landet. En yrkesfiskare från bekräftar bilden från denna region och menar att förädling av fisken inte är en uppgift för yrkesfiskare: Det finns ingen förädling här på ön. Att förädla fisken passar inte västkustfiskarna. De vill fiska och sedan får andra ta hand om resten...159 En småskalig yrkesfiskare från län menar att fisketurism och vattenbruk är bra möjligheter för människor som vill ägna sig åt det, men han tror inte att det är en lösning för att påverka yrkesfisket. Inom insjöfisket verkar bilden vara något annorlunda. i uppger att fiskeföretagen vid flera av fiskelägena vid och har försäljning av färsk och förädlad fisk. Flera företag har som komplement till fisket egen beredning av fisk, t.ex. rökerier, patétillverkning och beredning av siklöjerom.160 Även lyfter fram diversifieringen som en möjlighet för yrkesfisket: Möjligheterna till fortsatt utveckling ligger helt klart i vidareutveckling kring förädling och försäljning av fiskprodukter, framförallt på den lokala marknaden i samband med utveckling av besöksnäringen för övrigt. Kringverksamheter som fiskesafari, båtturer och olika aktiviteter kring fisket, t.ex. vid löjromsberedningen, kan också utvecklas.161 Fiskevattenägarna har i uppföljningen konstaterat att alla talar väl om småskaligt kustfiske, men måste man inse att det har små förutsättningar att kunna konkurrera. Om däremot vidareförädling och upplevelser kopplas till yrkesfisket så finns det dock möjligheter till fortsatt utveckling. Exempel på detta finns i t.ex. . Från Skifo har det pekats på att turistnäringen är ett sätt för fiskare att skaffa inkomster och att skapa arbetstillfäl- 157Fiskeriverket, 2007i. 158Västra , intervju . 159Yrkesfiskare, intervju . 160Yrkesfiskare, brev och i , e-brev . 161Lidköpings kommun, e-brev . len i skärgården. Förbundet menar att det finns stora möjligheter till samverkan mellan olika aktörer i turistnäringen.162 3.7.3 Handel med fisk Import och export av fiskprodukter EU är världens största nettoimportör av fiskprodukter. Enligt kommissionen fortsätter importberoendet att öka. är det enskilt största exportlandet, både i värde och volym. Statistik från angående olika länders export och import redovisas i bilaga 1. För del uppgick importen av fisk och fiskprodukter enligt till (), medan exporten uppgick till (). har både exporten och importen av fiskprodukter ökat. Ett betydande inslag i den svenska fiskexporten utgörs av beredda produkter. Beredningsindustrins råvaruinsatser upphandlas på en global marknad och utgörs endast till viss del av svenskfångade produkter.163 Statistik från visar att antalet fiskaffärer 2005 minskade med en dryg femtedel, från 453 till 361. Flest antal fiskaffärer finns på (drygt 180 affärer).164 Konsumenternas tillgång till färsk fisk kan därmed vara ett problem, vilket det har pekats på i bl.a. ett underlag till : Det är tämligen uppenbart att distributionen av färsk fisk till detaljisterna är obefintlig i stora delar av landet. Visserligen har livsmedelskedjorna möjlighet att saluföra vakuumpackad färsk fisk i kyldiskarna, men utbudet är fortfarande mycket begränsat i jämförelse med det som erbjuds i en välsorterad fiskaffär eller fiskbil. Slutsatsen är att många av landets livsmedelskonsumenter inte får tillgång till färsk fisk.165 Länsstyrelserna vid konstaterade i en rapport att trots närheten till stora befolkningscentrum hade yrkesfiskarna i regionen svårt att nå marknaden. Enligt länsstyrelsernas bedömning gäller detta både transporter och möjligheten att komma in på en marknad som domineras av grossister som efterfrågar stora volymer. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har Skifo pekat på att det till och med är svårt att få tag på fisk även i traditionella fiskarmiljöer: Det är helt omöjligt att köpa färsk eller rökt fisk på många håll vid kusten och i skärgårdarna beroende på att fisket helt har upphört på många platser.166 162Sveriges , intervju . Skifo, e-brev . 163Fiskeriverket 2005a och , 2007. Ilandföring av svenskfångad fisk i utlandet ingår inte i uppgifterna för exporten. 164Fiskeriverket, 2006b. 165Carlberg, 2007. 166Skifo, e-brev . Konsumtionen av fiskprodukter varierar inom EU. varierade konsumtionen mellan som mest drygt per person och år i till som lägst drygt per person och år i . I var konsumtionen knappt per person och år. Enligt en rapport från äter var fjärde svensk fisk mer sällan än en gång och bara var tredje äter fisk eller mer.167 Enligt flera aktörer förväntas efterfrågan på fisk och skaldjur öka i . En orsak till detta är att konsumenterna blir alltmer hälsomedvetna. ökar kraven från konsumenterna på spårbarhet och miljövänliga fiskesätt och transporter. Osäkerhet hos konsumenterna om vilka fisk- och skaldjursprodukter som bör väljas påverkar enligt efterfrågan negativt.168 Länsstyrelserna vid konstaterar att efterfrågan på hel fisk minskar, medan efterfrågan på vidareförädlade produkter stiger. I uppföljningen har flera aktörer pekat på att detta ger möjligheter för inte minst det småskaliga fisket att utveckla sina produkter. En ökad vidareförädlingsgrad lokalt ger möjligheter för enskilda fiskeföretag att öka lönsamheten. innebär detta merarbete för den enskilde yrkesfiskaren, vilket måste ställas i relation till vad förtjänsten på detta blir. Länsstyrelserna pekar även på att mer direkta vägar mellan fiskare och marknaden med färre mellanhänder kan öka yrkesfiskarens förtjänst. Från SFR betonas att konsumenternas medvetenhet ökar och att arbetet med ursprungsmärkningen av fisk är viktig. Länsstyrelserna på sydkusten har i en rapport uppmärksammat att en orsak till de låga priserna på fisk allmänt uppges vara ett köpmotstånd mot Östersjötorsk: Detta grundar sig på uppmaningar om köpbojkott och larm om miljögifter i Östersjöfisk. Enligt länsstyrelsernas uppfattning skulle syftet med köpbojkotterna bättre uppnås genom en annan inriktning. De organisationer som uppmanar till köpbojkotter bör i stället inrikta sig på att bojkotta fisk fångad av fiskare från de länder som vid bl.a. ministerrådsmötena motverkar en långsiktig förvaltning av fiskresurserna. På så vis gynnas fiskarna i de länder som driver på utvecklingen mot ett mer ansvarsfullt fiske, vilket givetvis skulle påverka fiskenäringen i fler länder att ändra sin attityd.169 Från olika aktörer har pekats på att konsumenternas ökade intresse för livsmedlens hälsoaspekter samt närproducerade och ekologiskt producerade livsmedel borde innebära en utvecklingsmöjlighet för fisket. Från kommissionen framförs att fiskprodukter är en viktig del av kosten, både som värdefull proteinkälla och hälsosam mat. menar att fisk är nyttig mat, rik på vitaminer och mineralämnen. menar att det mot den bakgrunden finns en stor utvecklingspotential inom näringen. 167Europeiska kommissionen, 2006c och , 2007. 168Fiskeriverket, 2007i. Bland annat Världsnaturfonden har tagit fram en fickguide för att underlätta för konsumenterna att göra mer miljövänliga köp av fisk- och skaldjursprodukter. 169Länsstyrelsen i län m.fl., 2005. på har framfört att lönsamheten inom det kustnära fisket kan utvecklas genom att säkra, dokumentera och certifiera det miljöanpassade fisket.170 Miljövårdsberedningen har pekat på att den svenska fiskresursen bidrar positivt till folkhälsan genom sin nyttighet och näringssammansättning. Även från SFR framhålls att fisk är nyttig och hälsosam mat: Fisk är nyckelhålsmärkt. Det är bevisat att sill ger bättre kolesterolvärden och därmed förebygger hjärt- och kärlsjukdomar. Fisk innehåller även spårämnen som är nödvändiga för barns utveckling.171 Bland annat har konstaterat att utvecklingen pekar mot ökad efterfrågan av närproducerade och miljömärkta produkter, vilket enligt verket innebär goda utvecklingsmöjligheter för fiskenäringen. Dagens konsumenter bedöms vara miljö- och hälsomedvetna och vill ha tillgång till säkra och hälsoriktiga livsmedel, vilket enligt bedömning kommer att ställa krav på fortsatta studier kring dioxin och andra miljögifter samt ökade insatser för spårbarhet.172 Länsstyrelserna på konstaterar att fisk är hälsosam mat men att detta i stor utsträckning har skymts av de återkommande larmen om gifter och övergödning. Av kostråd framgår att man bör äta fisk ofta, gärna . Vissa insjöfiskar och feta ostkustfiskar har dock förhöjda halter av miljöföroreningar. Därför bör gravida och ammande enligt kostråd iaktta försiktighet. De allra flesta konsumenter har dock ingen anledning att begränsa sin fiskkonsumtion. anger följande exempel på fisk och fiskprodukter som har låga halter av miljöföroreningar och som alla kan äta utan inskränkning: torsk och plattfisk från , odlad fisk, produkter som exempelvis fiskbullar, fiskpinnar, sillkonserver och konserverad tonfisk samt all fisk fångad på och i öppna havet, med undantag för stor hälleflundra, svärdfisk, haj, rocka och färsk eller fryst tonfisk. När det gäller abborre, gädda, gös, lake, ål och stor hälleflundra, strömming/sill från och , vildfångad lax och vildfångad öring från , , och samt vildfångad från rekommenderar att man gärna äter sådan fisk en gång , men inte mer. För kvinnor som är gravida, ammar eller är i barnafödande ålder samt flickor finns särskilda kostråd.173 I en rapport från redovisas en genomgång av det vetenskapliga underlag som finns kring fisk, bl.a. två riskvärderingar kring miljöföroreningarna dioxin, PCB och kvicksilver. Riskerna har vägts mot de näringsmässiga fördelarna med fisk. Det konstateras att fisk t.ex. är rik på D- vitamin, jod och selen och fet fisk, som lax och sill, innehåller mycket omega- 3-fettsyror. I rapporten redovisas att de flesta äter mycket lite av den fisk som kan innehålla högre halter miljöföroreningar. Aktuell forskning visar att ris- 170 , 2007, Europeiska kommissionen, 2006c samt i och i , 2005. 171Sveriges , Fisk för framtiden. 172Fiskeriverket, 2007i. ken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar minskar om man äter fisk. Rapporten ligger till grund för en översyn av kostråden om fisk som pågår vid . I rapporten framförs att ett problem med de nuvarande råden är att riskerna med fisk ofta betonas mer än nyttan, vilket kan skrämma t.ex. gravida från att äta fisk. Eftersom bl.a. behöver de omega-3- fettsyror som finns i fisk skulle de blivande mammorna snarare behöva äta mer fisk.174 Marknadens utveckling för olika fiskarter Enligt är den långsiktiga marknadsbilden positiv för räka, havskräfta, flatfisk, kolja, havskatt, gråsej, krabba, siklöja, gös, sik och sötvattenkräfta. En växande marknad medför stabila eller stigande priser. För de kustfiskare i som fiskar med passiva redskap är havskräfta den viktigaste arten. Siklöja, gös, sik och sötvattenkräfta är dominerande arter inom insjöfisket och vad gäller siklöja och sik också i . Framtiden för de segment i den svenska flottan som fiskar torsk och hummer beror enligt i huvudsak på om fiskeförvaltningen lyckas eller misslyckas och inte på marknadens utveckling. En restaurering av torskbestånden bedöms vara av yttersta vikt. Det finns enligt verket inga tecken på att den långsiktiga marknadstrenden med ökad efterfrågan skulle brytas. För ål är marknadsutsikterna goda med ökad efterfrågan och stigande priser, men den bristande tillgången på glasål gör att fiskets hela framtid enligt är mycket mörk. För lax har priset sedan ett tjugotal år sjunkit. Detta beror på att kostnaderna för att odla lax har reducerats, vilket har inneburit både en prispress och en ökning av den totala marknaden. På grund av förvaltningsåtgärder kommer havsfisket i att minska, vilket enligt kommer att gynna det kustnära fisket längs och i älvarna. Om kostnaderna i fisket kan hållas låga finns goda förutsättningar för en ökad avsättning. För sill/strömming och skarpsill har marknaden trendmässigt varit vikande . Både volymen och priset har sjunkit. Speciellt markant har nedgången varit på marknaden för färsk sill/strömming, vilket, enligt , radikalt har förändrat förutsättningarna för fisket på ostkusten från till . I många Östersjölän har strömmingsfisket mer eller mindre försvunnit, beroende på marknaden och konkurrensen från det mer storskaliga sillfisket: Marknaden för färsk strömming har nästan helt försvunnit, vilket har inneburit att det småskaliga och arbetsintensiva passiva fisket efter strömming längs i stort sett har upphört.175 En av de yrkesfiskare som har intervjuats i uppföljningen menar att sill inte längre äts så mycket. Sillen blir i stället foder till fiskodlingar, kycklingupp- 174Livsmedelsverket, 2007. 175Fiskeriverket, 2007i. födning etc.176 Enligt avsätts dock större delen av sillfångsten i till beredningsindustrin i eller för s.k. humankonsumtion. Stora delar av kvoterna i används till framställning av fiskmjöl och fiskolja i . Priserna för fiskaren är relativt låga, vilket enligt gör att det är tveksamt om detta fiske kan bära sina fasta kostnader utan att dessa täcks av det mer lönsamma fisket i . Från framförs att det inte finns några tecken på att konsumtionsmarknaden för sill kommer att öka inom överskådlig tid. Makrill har haft en mycket stark marknadsutveckling , vilket enligt beror på ökad efterfrågan på den japanska marknaden. Flera aktörer har i uppföljningen också pekat på att s.k. nischprodukter kan ge högre priser. Det har vidare framförts att produkternas höga kvalitet bör marknadsföras. Ett exempel från är genomlyst krabba som ses som en bra produkt som genom en effektiv kvalitetskontroll betingar ett mervärde. En annan möjlighet som lyfts fram är ökad efterfrågan från östra på skarpsill och sill/strömming, vilket innebär att nya marknader öppnas för svensk fiskexport. Från i pekas på att det yrkesmässiga insjöfisket har mycket stor betydelse för att trygga tillgången på närproducerade livsmedel, färsk och förädlad fisk, till den lokala, regionala och den övriga svenska marknaden. Efterfrågan på svenskfångad insjöfisk uppges även ha ökat i Europa.177 176Yrkesfiskare, intervju . 177Fiskeriverket, och 2007i, i och i , 2005 samt i , e-brev . 4 De statliga insatsernas resultat och konsekvenser för yrkesfisket I detta avsnitt redogörs för resultat och konsekvenser för företagen av de insatser som görs inom ramen för fiskepolitiken. Inledningsvis beskrivs resultat och konsekvenser av statens insatser för att omstrukturera fiskeflottan. Olika problem kring strukturstöden och skrotningsbidraget lyfts fram, liksom den tonnagehandel som har uppstått till följd av regleringen av inträde i och utträde ur flottan. Det konstateras vidare att de licensierade yrkesfiskarna har en positiv syn på licenssystemet och att yrkesfisket även har en förståelse för att fiskets omfattning behöver regleras, men att det finns flera problem med det nuvarande kvotsystemet. I avsnittet beskrivs konsekvenserna för bl.a. det småskaliga fisket av ett antal olika regleringar, t.ex. utfasningen av drivgarnsfisket i och begränsningarna av ålfisket. Det konstateras att det finns flera exempel på problem i relationen mellan yrkesfiske, forskning och myndigheter. I avsnittet beskrivs även att yrkesfisket upplever att det inte finns något långsiktigt regelverk samt att den administrativa bördan inom fiskeområdet är tung. Därefter beskrivs de utbildnings- och kompetensutvecklingsmöjligheter som finns inom yrkesfisket. Avsnittet avslutas med uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning. 4.1 Insatser för fiskeflottans omstrukturering 4.1.1 Begränsningar av fiskeflottans kapacitet Inträde i och utträde ur flottan Den senaste reformen av den gemensamma fiskepolitiken gjordes 2002. Kommissionen har beskrivit bakgrunden till den nya gemensamma fiskepolitiken på bl.a. följande sätt: Fiskemöjligheterna och yrkesfiskarnas inkomst har redan minskat på grund av att så många fiskbestånd är utfiskade. De kan komma att minska ytterligare till följd av nödvändiga åtgärder i enlighet med de långsiktiga planer som syftar till att återställa eller bibehålla fiskbestånd på en säker nivå. I denna situation är det möjligt att fartygsägare och besättningsmedlemmar beslutar sig för att lämna näringen. EU har inte glömt dem som berörs av dessa förändringar.178 Reformeringen av den gemensamma fiskepolitiken 2002 innebar bl.a. att ett nytt system för att begränsa EU-fiskeflottans fiskekapacitet infördes. Systemet innebär att kapaciteten i fiskeflottan gradvis ska minskas. Syftet är att få en bättre anpassning av flottan till de tillgängliga fiskresurserna. De nationella fiskeflottorna begränsas genom bestämmelser om flottans sammanlagda ka- 178 Europeiska kommissionen, 2003. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Fartygskapaciteten uttrycks i bruttoton (BT) och motorstyrka (kW). Inträde i och utträde ur flottan, dvs. införande av ny kapacitet i flottan och skrotning av båtar, ska skötas på ett sådant sätt att den totala kapaciteten hos flottan minskar. Av regelverket framgår att medlemsstaterna ska förvalta inträden i flottan och utträden i flottan på ett sådant sätt att inträde av ny kapacitet utan offentligt stöd kompenseras av ett tidigare tillbakadragande utan offentligt stöd av minst samma kapacitet.179 I och med reformen måste ny kapacitet som införts i flottan utan offentligt stöd kompenseras genom indragning av en minst likvärdig kapacitet, även det utan stöd. Kapacitet som dras in permanent med offentligt stöd får inte ersättas minskningen av flottans kapacitet måste vara permanent. I syfte att garantera att möjligheten att fiska inte bara överförts från ett fartyg som utrangeras till andra som förblir i bruk, måste fiskelicenser och, i vissa fall, tillstånd för fartyg som skrotas med offentligt stöd återlämnas till berörda nationella myndigheter. För att få bedriva yrkesmässigt fiske i havet med ett fartyg som är eller mer krävs fartygstillstånd. Kravet på innehav av tillstånd för att få använda visst fartyg vid yrkesmässigt fiske vilar på gemenskapsrättslig grund. Som villkor för fartygstillstånd gäller enligt följande:180 Fartyget ska vara registrerat som fiskefartyg i sjöfartsregister. Fartyget ska ha en reell ekonomisk anknytning till . Tillståndshavare ska vara en fiskare med personlig yrkesfiskelicens. Befälhavare ska vid varje fisketillfälle vara en fiskare med yrkesfiskelicens. Fångstuppgifter ska lämnas inom föreskriven tid. Ansvarig uppgiftslämnare är fartygets befälhavare. Tillståndet ska i original eller fotostatkopia medföras ombord. Ett fartygstillstånd kan beviljas med särskilda inskränkningar beträffande fångstområden, fångstsätt, redskap och fiskarter. Tillståndet kan innefatta villkor om att fartygskapacitet ska föras ut ur den svenska fiskeflottan. Krav på utförsel av kapacitet ur fiskeflottan gäller vid beviljande av fartygstillstånd som avser införsel av fartygskapacitet i flottan. Undantag från detta krav kan endast göras om kapacitetsökningen avser ombyggnad av fartyg som görs av säkerhetsskäl och under vissa förutsättningar. Vid införsel i fiskeflottan av fartyg med en längd understigande och som fiskar enbart med passiva redskap gäller utförselkrav av den införda fartygskapaciteten. Detsamma gäller för fartyg som har hemmahamn på ost- 179Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av , artikel 13. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET kusten och där fartygets fiske begränsas till . I de flesta övriga fall gäller utförselkrav . Ett fartygstillstånd upphör att gälla om tillståndshavaren förlorar sin yrkesfiskelicens, förändringar sker i fartygets ägandeförhållanden eller ombyggnad av fartyget sker vad avser längd, bredd, bruttodräktighet eller maskinstyrka. Tillståndet upphör även att gälla om ett fartyg vars längd är mindre än och som tidigare använts endast för fiske med passiva redskap i någon omfattning övergår till fiske med trål utan att sådant redskap finns angivet i fartygstillståndet. Ansökan om fartygstillstånd skickas till . Enligt grundförordningen behöver insjöfiskefartygen inte vara registrerade, och därför behövs inte något särskilt fartygstillstånd för dessa fartyg.181 4.1.2 Strukturstöd perioden 20002006 Det har i olika sammanhang pekats på att strukturåtgärderna inom fiskepolitiken tidigare i huvudsak var inriktade på att effektivisera fisket. På så sätt kan de enligt kommissionen sägas ha bidragit till överetablering och utfiskning. De strukturpolitiska åtgärder som infördes , vilka bl.a. syftade till att begränsa fiskeflottans kapacitet, visade sig vara otillräckliga. Enligt kommissionen försvårades också försöken att lösa problemet med överkapacitet i fiskeflottan i flera fall av att det parallellt med strukturåtgärderna utgick offentliga stöd till flottans modernisering och förnyelse. Det blev därför enligt kommissionens bedömning nödvändigt att genomföra en förändring för att skapa förutsättningar för ett ur biologisk, miljömässig och ekonomisk synvinkel hållbart fiske. Genom reformen av den gemensamma fiskepolitiken 2002 har möjligheterna att lämna investeringsstöd till fiskeflottan begränsats och stöd får inte beviljas för någon åtgärd som ökar ett fartygs fångstmöjligheter. Inom fiskeflottan finns enligt kommissionen fortfarande en överkapacitet som har medfört ett hårt tryck på fiskbestånden.182 har i en rapport från 2005183 granskat utvecklingen av den svenska pelagiska flottan 19952002. Verket konstaterade i rapporten att det fanns flera indikatorer på att fångstkapaciteten i förhållande till tillgängliga fiskresurser hade ökat . Verket påpekade även att om strukturstöd inte var den enda orsaken till överkapaciteten så var det uppenbart att stödet bidrog till en utveckling mot ökad ineffektivitet och att varken ekonomiskt stöd för skrotning av fiskefartyg eller förvaltningssystemet varit tillräckligt kraftfulla för att balansera investeringarna.184 Länsstyrelserna på har i en rapport framfört att förvaltningen av havets resurser har misslyckats. Detta misslyckande har medverkat till att utvidga 181Fiskeriverket, e-brev . 182Europeiska kommissionen, 2004. 183Fiskeriverket, 2005f. 2005/06:171. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET förvaltningens målsättning till att omfatta hela de ekosystem i vilka fisk och andra nyttjade resurser förekommer (ekosystemansatsen). EU:s strukturstöd har enligt kommissionen två mål: dels att bidra till de mål som satts upp inom den gemensamma fiskepolitiken, dels medverka till en ökad ekonomisk och social sammanhållning inom unionen. Ett syfte med strukturpolitiken är att få en balans mellan tillgängliga fiskbestånd och fiskeflottans storlek. I den förordning som reglerar strukturstödet anges som ett huvudskäl till stödet att utvecklingen av gemenskapens fiskeflotta måste regleras.185 Sedan 2002 års reform av den gemensamma fiskepolitiken ansvarar medlemsländerna för att minska fiskekapaciteten i den mån som krävs för att EU:s fleråriga fiskeplaner ska följas.186 EU-stöd till fiskenäringen för programperioden 20002006 har stöd genom Fonden för fiskets utveckling (FFU) fått lämnas till bl.a. investeringar i fiskeföretag, fiskodlingsföretag, fiskberedningsföretag och utrustning i fiskehamnar samt nyskapande åtgärder och pilotprojekt.187 För fiskets del har det inneburit möjlighet för näringen i hela landet att erhålla stöd. delades in i tre geografiska områden när det gäller stöd till fiskenäringen: Mål 1 Södra skogslänen Övriga , dvs. områden utanför mål 1. I de båda mål 1-programmen ingick fisket som en del i de sektorsövergripande programmen. hade fiskenäringen möjlighet att ansöka om stöd till investeringar eller projekt.