rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — Det finns många som är beredda att ge råd. Jag var med i förra . Då hade vi många diskussioner om myndighetsrollen. Ska en myndighet som ge råd eller ska den övervaka efterlevnaden av skogsvårdslagen? Jag vet inte om det är så att ger ekonomiska råd. Jag är tveksam till det. Den ger helt klart råd om avverkning, när och storleken, men frågan om ekonomi är lite mer känsligt. (): Vi håller oss till ekonomin. : Då ska vi säga lite grann om slutsatserna. Skogsavdraget påverkar både finansieringen och lönsamheten finansieringen genom att det blir mindre skatteutbetalning i samband med avverkningar. Därmed blir det lättare att finansiera ett fastighetsköp. Sedan är det frågan om lönsamheten. Man sänker skatteutbetalningar i samband med avverkning om man har yrkat skogsavdrag. minskar man räntefördelningsunderlaget, vilket har störst betydelse för inkomsttagare över brytpunkten för statlig inkomstskatt. Det skiftar från situation till situation om det är lönsamt eller ej att yrka skogsavdrag. Finns det tillräckligt med räntefördelningsutrymme? Skattesatsen är och inkomstslaget kapital. Då har det relativt liten betydelse om avverkningen sker före försäljning av en fastighet eller om man säljer den med ett högre virkesförråd. Då är vi inne på kapitalvinstregler. Det innebär att för en hel fastighet är det av vinsten som tas upp under inkomstslaget kapital med skattesatsen , alltså i praktiken en skatt på . Är det avverkningsintäkter, och man har tillräckligt med räntefördelningsutrymme, är skatten . En normalinkomsttagare har skatt inklusive sociala avgifter, och en höginkomsttagare har skatt inklusive sociala avgifter. : är vi inne på skatteplanering. Vi vill visa på att det är olika situationer beroende på vilken del av skatteskalan man befinner sig i. En av slutsatserna är att när inkomsten beskattas i näringsverksamhet och skatten, inklusive sociala avgifter, är , ett skikt över det senast talade om, är det lämpligt att beskatta försäljningen som kapitalvinst i inkomstslaget kapital, det vill säga att man då får betala i skatt på kapitalvinsten. Den är högre i näringsverksamhet. BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING Det finns minskat avverkningsincitament i slutet av innehavstiden, vilket också är naturligt. Det har med skatten att göra. Det är bättre att vid försäljningen ha mer stående skog och beskatta den kapitalvinst som man då gör. Från skattesynpunkt är det fördelaktigare för säljaren än för köparen att vidta resultatsänkande skogsvårdsåtgärder. : Från lönsamhetssynpunkt ökar köparens incitament att avverka skog genom att det blir mer kvar efter skatt tack vare skogsavdraget, och likviditeten förbättras. Det innebär att ränteutgifter kan minskas genom att det är mer pengar kvar efter avverkningsintäkterna att amortera skulder med, vilket i sin tur underlättar finansieringen av fastighetsköpet. : Individer med hög marginalskatt kan på kort sikt minska sin beskattningsbara inkomst genom skogsavdraget. talade om att om man ligger i skattesatsen var det inte så viktigt, men om man har hög marginalskatt kan man uppnå fördelar. I och med att räntefördelningsunderlaget minskar med gjorda skogsavdrag kan på lite skattesatsen bli högre för skogsägare med hög marginalskatt. Man omfördelar i tiden. Det var den diskussionen vi hade, avvägningen mellan och är svår. Personer som genom skogsinnehav kan överföra högbeskattade arbetsinkomster till lågbeskattade kapitalinkomster hör till en gynnad grupp eftersom skatten är lägre på kapitalinkomsten. : Fastighetspriserna skulle troligen ha varit lägre om inte skogsavdraget fanns. En förklaring till det är att det är lättare att finansiera ett köp om man kan avverka skog och inte behöva betala så mycket i skatt på avverkningsintäkten. Dessutom har man rätt att yrka skogsavdrag för avverkning på befintlig fastighet. Skogen man avverkar behöver inte komma från fastigheten man yrkar skogsavdrag på. Skogsägaren med befintlig skog kan avverka på den befintliga fastigheten, yrka skogsavdrag på en nyinköpt fastighet, vilket ökar incitamentet att köpa ytterligare en skogsfastighet. Då får vi en effekt av att skogsavdraget därmed är en större fördel för befintliga skogsägare, framför allt när det finns avverkningsbar skog på den befintliga fastigheten. Speciellt när det är närliggande fastigheter de har rätt att yrka rationaliseringsförvärv, vilket innebär att man kan yrka skogsavdrag dubbelt så snabbt. Dock är det samma maxuttag för hur mycket man får lov att yrka . Därmed har vi en effekt på ägarstrukturen inom skogsbruken. Befintliga skogsägare har en fördel mot icke-befintliga skogsägare genom att de kan avverka skog på befintlig fastighet. Närliggande skogsägare på närliggande fastigheter, rationaliseringsförvärv, har en ännu större fördel genom att man får lov att sätta av av avverkningsintäkterna till skogsavdrag. : Vår sista slutsats och sista bild: Skattesystemet är komplext det är väl inte ett så förvånande påstående vilket försvårar ett kalkylmässigt optimalt beslut för den enskilde skogsbrukaren. En företagare agerar utifrån upplevd situation, vilken kan avvika från den verkliga. 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 Det finns många regler. Det är ni säkert beredda att hålla med om efter att vi har gått igenom skogsavdraget. Det är inte alltid så lätt att genomskåda, särskilt tidsperspektivet. Vad är bäst för mig? Vi kan visa vad som är kalkylmässigt optimalt. Den enskilda individen kan uppleva något annat eller har inte kunskapen för att agera på det mest ekonomiskt lämpliga sättet. (): Herr ordförande! Tack för denna fina föredragning som vi har fått till denna utmärkta rapport, som är omfattande. Jag skulle vilja gå direkt till slutsatserna och fråga er som är professionella i det här avseendet. är det många motstående hänsyn som ska tas, virkespriser, ålder, ägarstruktur. Om ni skulle vilja föreslå någon ändring för att öka optimaliteten ytterligare, vad är ert förslag? Det säger ni ingenting om i era slutsatser. Ni säger hur det är just , men kan ni säga något om vad ni vill ändra i skogsbeskattningen? (): Jag vill också tacka för föredragningen. Den var intressant och kvalificerad. Det gäller slutsatserna i den sista sidan i vårt underlag, overheadbild 28. Ni talar om att individer med hög marginalskatt på kort sikt kan minska sin beskattningsbara inkomst genom skogsavdraget. Men ni pekar också på att om man väl har gjort skogsavdraget för dem med hög marginalskatt är det följande, jag läser innantill: I och med att räntefördelningsunderlaget minskar med gjorda skogsavdrag kan skattesatsen bli högre för skogsägare med hög marginalskatt. Blir inte slutsatsen att om man har hög marginalskatt och köper en skogsfastighet blir man kort i innehavet? Det måste bli slutsatsen. Ni skriver här att över tiden blir skattesatsen högre för skogsägare med hög marginalskatt när man väl har gjort avdraget. Då har jag en undran om den höga marginalskatten för en ägarstruktur som blir mer kortsiktig. Finns det ett samband mellan långsiktighet och kortsiktighet? Det var den fråga ställde här om overheadbild 17, om att yrkandena minskar från söder till norr. Kan vi ha längre innehav norröver och kortare innehav i med högre marginalskatter i , mer kapitalstarka köpare generellt sett? Det är en hypotes. Jag vill knyta an till . Ni skriver i slutsatserna på s. 30 att skattesystemet är komplext, vilket försvårar ett kalkylmässigt optimalt beslut för den enskilde skogsbrukaren. Finns det skattesystem i andra länder, kanske i första hand i de nordiska länderna, på kontinenten eller eventuellt i , som är mindre komplexa och mer optimala för den enskilde skogsbrukaren vad gäller dennes enskilda beslut som ni har studerat och som det skulle vara intressant för oss att ta del av framgent? : Jag kan ta lite om marginalskattekonflikten för skogsägaren om han ska yrka skogsavdrag kontra att minska sin räntefördelning. För en höginkomsttagare, över brytpunkten för statlig inkomstskatt, är det rent kalkylmässigt lönsammare att inte yrka skogsavdrag. I stället för att få en skatt på , de har kvar, ger inkomstslaget kapital med räntefördelning en skatt på , alltså kvar. Det är dubbelt så mycket kvar av BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING Värdet av räntefördelningen är högre än värdet av inbesparad skatt genom skogsavdrag för en höginkomsttagare. Här har vi en konflikt mellan dessa två. Hur det påverkar ägarstrukturen? Vi har inte undersökt detta. Men jag tror inte att det är så avgörande för ägarstrukturen. Det som däremot har större betydelse för innehavet, kortsiktigt eller långsiktigt fastighetsinnehav, är kapitalvinstreglerna i skatt i stället för i inkomstslaget näringsverksamhet. Den stora skatteskillnaden mellan näringsverksamhet för en höginkomsttagare och möjligheten att få det som en kapitalvinst kan rent kalkylmässigt vara viktigare. Men då pratar vi inte om skogsavdraget utan om kapitalvinstbeskattningen. Den stora differensen mellan kapitalvinstskatt och inkomstslaget näringsverksamhet ger en stor skillnad i skattesats. : Jag ska försöka ta mig an den svåra frågan om skatten och skogsavdraget. Vi har visat att det är fråga om individen. Det är en kapitaltillgång. Jag vet inte hur mycket som ska styra. Det är upp till er. Det är ett politiskt beslut. Det är förvånande att det är så många som inte har en bra informationsbild om skogsavdraget. Det är något att fundera på. Där har myndigheten en uppgift att skogsägarna får bättre underlag för att fatta beslut när det gäller både avverkning, skogsvård och ekonomi. Jag skulle själv kunna tänka mig att man förtydligar skogsbruksplaner. Dem känner ni till. Det är en plan som skogsägaren köper. Den gäller för de kommande tio åren. Det handlar om avverkning och skogsvård. Jag tycker att man skulle utveckla planen så att man i större utsträckning tar hänsyn till skogsägarnas mål. Vad vill de med sin fastighet? Då ska också den ekonomiska situation som skogsägaren befinner sig i tas med. När säljer sina bilar gör man en segmentering. Man skulle göra något liknande för skogsbruksplanerna. Då ska även de ekonomiska effekterna före och efter skatt tas in. Det ger skogsägaren ett bra informationsunderlag. Bakom ligger, som vi ser, enklare och tydligare skatteregler. Det här är komplicerat. Kan man uppnå det är det självklart önskvärt. Sedan tycker jag själv att det är logiskt med skogsavdraget. Det är logiskt att man inte ska skatta för ett kapitaluttag. Köper man någonting, skog, och tar bort en del av det, en tillväxt, kan man inte skattas för att man gör ett uttag. Jag tycker att skogsavdraget är logiskt tänkt. Jag undrar om detta att bevisa att det inte fungerar hör ihop med något annat. Det har inte att göra med skogsavdraget, utan snarare kombinationen av resten av skattesystemet och den situation som skogsägaren har. Eftersom den ekonomiska situationen är så olika mellan de olika skogsägarna blir det olika resultat. Jag har inte tänkt på vad man kan göra åt det. Det är möjligt att det går att göra någonting åt det. Sedan var det en kort fråga om innehavstiden. Den ligger i snitt i . Det beror på att man i regel blir skogsägare, och talar jag generellt, sent i åldrarna. Föräldrarna äger fastigheten, och det vanliga är att 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 barn övertar den eller köper av dem. Då är man . Så har man den tills man dör. är det änkan som ärver den, och sedan kommer barnen in. Jag vet inte om det finns någon skillnad i åldersfördelningen, om det är olika i olika län. Jag har svårt att tro det, utan jag tror att det ser liknande ut. Om det har att göra med migrationen söderut fast nu är det vet jag inte. När det gäller andra länders skattesystem har samlat in information och kan kanske säga någonting om olikheter, åtminstone vad gäller grannländerna och . : I den här uppföljningen ingick en väldigt kort översiktlig del som behandlade och . Grundläggande för skogsbeskattningen är att skogsbruket är särpräglat och skiljer sig från andra områden. Det har att göra med långa tillväxttider för virket. Både i och i har man särskilda system för skogsbeskattning, men vi har inte tittat på . I det finska systemet har man tittat något på det svenska skogsavdraget när man lade om systemet där 2006 helt och hållet. I , som också lagt om systemet och det inbegrep också skogsbeskattningen, var det mer av det skälet att man gjorde en större skatteomläggning för hela systemet. Men att mer ingående säga att något annat land har ett bättre eller enklare system än det vi har i tror jag inte att vi kan göra med underlag i den studie som har gjorts , utan då bör man gå lite grundligare till väga och även titta på fler länder. Skogsbruket har en särprägel utifrån de långa tillväxttiderna och annat. (): Tack för föredragningen. Jag har två frågor. Den första handlar om rationaliseringsförvärv. I rapporten framgår att en del av de tillfrågade organisationerna tycker att det är opraktiskt och orättvist att man har så stor skillnad mellan rationaliseringsförvärv och vanliga förvärv. Jag skulle vilja veta vad som ligger bakom att man har så stor skillnad. Den andra frågan handlar om incitamenten för avverkning. Det framgår ganska tydligt att skogsavdraget påverkas av om det är köparen eller säljaren som står för avverkningen. Men jag skulle vilja veta om det också påverkar incitamenten att avverka över huvud taget, en fråga som kanske mest är intressant vad gäller skyddsvärd skog. Ordföranden: Jag vill följa upp med en fråga angående ägarstrukturen. I vilken utsträckning kan man säga att reglerna slår på så sätt att om man är skogsägare och har varit det och inte avser att förvärva ytterligare skog, har man ett slags incitament att sälja? Däremot om man vill förvärva ytterligare skog har man ett incitament att göra det bland annat från rationaliseringssynpunkt, och sedan finns incitamentet för var och en att köpa och förvärva. Innebär det att hela systemet fungerar så att man i någon mening kan säga att tidigare skogsägare som inte avser att utveckla sitt skogsinnehav har ett slags incitament att sälja? BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING (): Det här är oerhört intressant och griper in i vartannat. Skogsavdraget är en enskild fråga i en komplex värld så att säga. Det handlar om skogspolitik också. Däremot kan vi vara överens om att det har hänt oerhört mycket på de senaste fyra fem åren, vilket kanske inte speglas i det här materialet. Det virkesrally som pågår, det faktum att skogsråvaran ska räcka till så mycket mera, gör att priserna har förändrats och att skattesystemet ju inte, vill jag påstå i branschen, har särskilt stor betydelse. Det bjuds över, och det är en kostnadsstegring på fastigheter i hela landet på ett sätt som vi aldrig sett motstycke till. Det är alltså många samverkande faktorer. Det som tar upp är jätteintressant. Vi hade debatten om klipparna, som kunde avverka och bara pysa därifrån. Det har säkert systemet medverkat till. Det är en liten marginell grupp men ställer till mycken skada. Det är en skogspolitisk sak att man fortfarande inte har lyckats täppa till det hål i lagen som gör att ansvaret för skogsåtgärder för återbeskogning fortfarande ligger på fastigheten, inte på ägaren. Det gör att om man avverkar allt, säljer det, och då får någon stackare överta det och har hela den belastning som det innebär, men det är en annan femma. Där tror jag kanske att skattesystemet kan ha underlättat för klipparna. Jag vill dock inte påstå det men vill tro det. När det gäller rådgivningen och slutsatsen att relativt få känner till alla reglerna, kan jag för min egen del bara konstatera att en väldigt stor andel av de här affärerna och fastighetsförvärven och fastighetsregleringarna görs med hjälp av rådgivningsbyråer eller liknande. Kanske har den enskilde inte satt sig in i detaljerna särskilt väl. Jag känner till många sådana. Jag vet också att det kommer en stor rådgivningskampanj gentemot det privata skogsbruket där just den frågan är central. Till vad och hur ska jag använda skogsfastigheten ? Jag ska inte uppta mer tid, men det finns väldigt mycket att diskutera. Jag tror inte att skattesystemet är ett så stort incitament för avverkning, utan det är konjunkturen som är väldigt uppåt. : När det handlar om den skyddsvärda skogen och skogsavdraget ser jag inte någon skillnad direkt om det är skyddsvärd skog eller om det är någon annan skog. Säljarens incitament påverkas av reavinstbeskattningen, om man ska avverka eller inte. Är reavinstbeskattningen lägre vid direkt avverkningsintäkt har säljaren mindre incitament att avverka. Köparen behöver avverka bland annat på grund av finansieringen. Att skogsavdraget då gör att han får mer pengar kvar kan få två effekter. Den ena effekten är att han inte behöver avverka så mycket om han har mer pengar kvar. är det mer lönsamt att avverka om man har mer pengar kvar på grund av skogsavdraget. Det är en finansieringsfråga också. Jag vet inte om vi ska koppla det alltför hårt till just skogsavdraget. Det är inte skogsavdraget som är den avgörande faktorn, framför allt inte när det gäller skillnaden mellan skyddsvärd skog och annan skog. Skattemässigt är det inte så stor skillnad. 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 Frågan om klippare var uppe. Om man håller sig till regelverket ska skogsavdraget återläggas i samband med fastighetens försäljning. Jag tror inte att skogsavdraget har särskilt stor betydelse för klipparkategorin. Ett kort innehav ska återläggas. Det är relativt ointressant att nyttja om man har innehav på skogen i två , yrkar skogsavdrag , ska återlägga , då har det inte så stor effekt. Det är väl andra saker än skogsavdraget som kommer in där. : frågade om rationaliseringsförvärv. Om man har en befintlig fastighet och köper ytterligare en fastighet, en grannfastighet, varför får man då yrka på ? Det är, skulle jag säga, ett politiskt beslut. Ni vill stimulera till större fastigheter, större innehav, större arealer därför att det i regel är mer effektivt med större fastigheter, både ur administrativ synvinkel för , och i samband med avverkningar. Vi var tidigare inne på att det inte blir många slutavverkningar på små fastigheter. På stora fastigheter blir det annorlunda. Ett skäl är att det rör sig om så mycket pengar, och man måste sköta det på ett annat sätt än om man har . Jag tror att det leder till en större effektivitet, vilket samhällsekonomiskt är viktigt. är en skogsnation. Det är skälet till att man vill stimulera rationaliseringsförvärv, alltså samla innehavet till större enheter. Så det är genomtänkt. var inne på att priset avgör avverkningarna. Javisst, konjunkturen och priset är väldigt viktiga, det har många studier visat. Avverkningarna ökar när priset och efterfrågan är höga, och det är ganska naturligt. Det visar också att virkesmarknaden fungerar. Jag skulle vilja säga att det egentligen är två frågor. Den ena är avverkningsbeslutet i samband med konjunkturen, den andra är avverkningsbeslutet i samband med försäljning och förvärv. Jag vill inte koppla ihop dem, jag tycker att vi ska skilja på det som sker i samband med överlåtelse eller försäljning och beslut om avverkningar som sker . frågar om det är ett incitament för befintliga skogsägare som inte köper att avverka på grund av skogsavdraget. Det är en spännande fråga. Varför säljer man sin skogsfastighet? Jag kan inte direkt koppla det till skogsavdraget. Säljer man får man beskatta skogsavdraget, och dessutom får man en kapitalvinst som ska beskattas. Visst har skatten en stor betydelse, men jag undrar om det inte är andra skäl som gör att man säljer sin fastighet. Jämfört med aktier är det betydligt krångligare med en skogsfastighet. Den kräver en aktiv skötsel, aktier kan man lämna bort. Jag tror att det är sådant som mer påverkar, men jag vet inte. Det är som sagt en intressant fråga för forskningen. tog upp klippare, och var inne på det. Den reflexion jag gör är att hade vi en fungerande marknad för skogsfastigheter och en klippare går in och tar ned och så ligger kostnaden för föryngring och skogsvård kvar, borde det sänka priset. Så borde det vara oavsett om det finns lagar eller inte. Om jag köper en fastighet och vet att jag ska föryngra den vet jag att det är förenat med en kostnad på ca per hektar eller något sådant. Det är ett bety- BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING Då skulle jag också säga: Jag betalar mindre. Men det förutsätter att marknaden fungerar. Köp och försäljning sker oftast via mäklare. De bör känna till skatteregler och möjlighet till skogsavdrag och de talar om det för skogsägare. De erbjuder den servicen och hjälper till att deklarera försäljningen samt hjälper till med skogsavdrag. Men kom ihåg att en hel del av de här förvärven sker i form av arv. Det går alltså via bouppteckningar, och då kommer ingen mäklare in. Jag är inte säker på att de jurister som hjälper till tänker på det i första hand, så vi har en stor grupp där. Ordföranden: Jag tror att vi har fått väldigt bra svar på våra frågor, och jag vill tacka framför allt för föredragningarna och konstaterar att den rapport som vi har kunnat ta del av och sammanfattningen i den nu har kompletterats med utomordentligt bra bildmaterial. Det är ingen tvekan om att de i och på andra håll som vill sätta sig in i de här frågorna utifrån uppföljningen nu har möjligheter att göra det genom att penetrera ett ganska omfattande material, och de får också en översiktlig bild genom sammanfattningen och bilderna. Tack ska ni ha för att ni kom hit. : Vi vill tacka för att vi fick komma hit och tala om ett viktigt område. Skogsbeskattningen är viktig och en del av den är skogsavdraget. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Offentliga utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsektorn omfattas av ett system med handel av