eunbil · GW0N7D9A4 · 2008-10-14 00:00:00 — Rådets möte (Miljö) Rubrik: Klimatförändringar - Förberedelse av den fjortonde sessionen i partskonferensen (COP14) för om klimatförändringar (UNFCCC) och den fjärde sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP 4) (), inbegripet finansieringen av kampen mot klimatförändringar = Antagande av rådets slutsatser = Riktlinjedebatt = Meddelande från kommissionen om avskogning (föredragning) Dokument: Dokument inför miljörådet har inte inkommit. dokument: 13813/08 REV 1 Bakgrund samt det tillhörande Kyotoprotokollet (KP), utgör ramverket för den internationella klimatregimen. De kvantitativa åtagandena som anges i Kyotoprotokollet innebär att i-ländernas samlade utsläpp ska minska med jämfört med . Åtagandena löper ut . har ställt sig utanför protokollet. Betydligt mer långtgående och bredare åtaganden behövs för att nå klimatkonventionens långsiktiga mål att undvika farliga klimatförändringar. Enligt FN:s klimatpanel, IPCC, behöver de globala utsläppen halveras till 2050. De internationella klimatförhandlingarna går in i en intensiv fas. Målet, enligt beslut vid det 13:e partsmötet under klimatkonventionen på 2007, är att nå en ambitiös, global, klimatöverenskommelse med bred förankring vid det femtonde partsmötet under klimatkonventionen i . Handlingsplanen från beskriver en tidsplan för förhandlingarna till och med mötet i och identifieras fem huvudfrågor i klimatförhandlingarna; att nå en gemensam vision, minskade utsläpp av växthusgaser, anpassning till klimatförändringar, tekniköverföring och finansieringsfrågor. Vid ett möte i tog klimatkonventionens parter beslut om en arbetsplan . Vid de två följande mötena i , , och , , har man systematiskt arbetat vidare enligt arbetsplanen och samtal om de fem elementen. Generellt handlar processen under innevarande år om att parterna lägger fram förslag, diskuterar och söker ökad förståelse kring olika delfrågor såsom anpassning, finansiering, teknik, sektoransatser, tropisk avskogning etc. Vid 8-9 mars 2007 antog EU:s statschefer rådsslutsatser där man enades om att minska EU:s utsläpp av växthusgaser unilateralt och till 2020, jämfört med nivåer, inom ramen för en framtida global klimatregim. har varit drivande i att stödja målet som en utgångspunkt för EU som intagit och fortsatt intar en ledande roll i de internationella förhandlingarna. Parallellt med de internationella klimatförhandlingarna pågår ett intensivt lagstiftningsarbete gällande åtgärder på klimatområdet inom EU (EU:s klimatpaket. Det franska ordförandeskapet har målsättningen att nå en förstaläsningsöverenskommelse med om klimat och energipaketet. De rådsslutsatser som ska antas på miljörådsmötet spelar en viktig roll för att definiera EU:s positioner inför kommande partsmöte under klimatkonventionen som hålls i , . Ordförandeskapet har även planerat för debatt och presentation av meddelandet om avskogning. Något underlag för dessa delar från ordförandeskapet respektive kommissionen har inte presenterats. Rättslig grund och beslutsförfarande - Svensk ståndpunkt ser klimatfrågan som en avgörande utmaning och det är vårt ansvar att vidta åtgärder här hemma, men också visa på det ledarskap som krävs för att nå en bred och långsiktig internationell samsyn i klimatfrågan. ska som ordförandeland ta ett särskilt ansvar i arbetet som syftar till att få en internationell klimatöverenskommelse på plats i . anser att rådsslutsatserna bör utformas så att de på ett tydligt sätt lyfter fram EU:s positioner i viktiga förhandlingsfrågor, betonar vikten av att nå framsteg i förhandlingarna, klarlägger EU:s vilja att förhandla och stimulerar andra parter till konstruktiv dialog vid kommande förhandlingsmöten. Uttalanden som görs i rådsslutsatserna bör vara fast förankrade i EU:s arbetsgrupper för de internationella förhandlingarna och i förekommande fall bygga på stabil vetenskaplig grund. vill undvika att i rådsslutsatserna ta upp ovidkommande frågor samt att hantera frågor som bör avgöras i andra sammanhang, t.ex. frågan om finansiering av klimatinsatser inom ramen för EU:s klimatpaket. Det gäller särskilt frågan om finansiering av klimatinsatser inom ramen för EU:s klimatpaket. Det är viktigt för FN-förhandlingarna att EU visar sin vilja att finansiera en framtida klimatregim men finansieringen bör inte ske genom öronmärkning av auktionsintäkter i EU:s handelssystem, något som motsätter sig. är positiva till en referens till konvergerande per capita utsläpp och kan tänka sig att ange ett mål för de globala per-capita utsläpp, under förutsättning att den är vetenskapligt väl underbyggd. vill se försiktiga formuleringar kring vilka åtgärder som ska vidtas i avsaknad av ett bra klimatavtal för att skydda industrin. betonar vikten av att åtgärderna inte står i strid med principen om öppen internationell handel. vill vidare gå försiktigt fram gällande en koppling mellan åtgärder för minskad avskogning i utvecklingsländer och EU:s handelssystem. De inom Kyotoprotokollet redan tillåtna projekten för beskogning/återbeskogning vill dock tillåta möjligt. inställning - Förslaget Förslaget till rådsslutsatser beskriver kortfattat det vetenskapliga läget, läget i klimatförhandlingarna och betonar betydelsen av framsteg i förhandlingarna. De behandlar de viktigaste frågorna som är uppe till diskussion i de internationella klimatförhandlingarna och beskriver översiktligt hur EU ser på de olika frågorna samt refererar till EU:s tidigare gjorda åtaganden. Vidare kommenterar slutsatserna vissa andra processer av betydelse för klimatförhandlingarna. Föreliggande förslag innehåller också beskrivningar av hur intäkter från EU:s handelssystem bör användas. Trots bred kritik och många delegationers förslag kommer frågan att lyftas till miljörådet. Andra utestående frågor som väntas avgöras först vid rådsmötet är följande: - Huruvida en särskild referens till vilka utsläpp per capita världen bör sträva efter i genomsnitt till 2050. -Hur starkt det ska framhållas att EUs industri och företag måste skyddas för det fall att man inte når ett tillfredställande avtal. -Huruvida det ska specificeras i siffror vilka förväntningar EU har på eventuella framtida åtaganden. -Huruvida och på vilket sätt EU ska klargöra att man avser räkna in åtgärder för minskad avskogning och andra skogsprojekt i utvecklingsländer i EUs handelssystem. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Inga Ekonomiska konsekvenser Föreliggande förslag innebär att binds upp att använda en del av auktionsintäkterna (det framgår ej hur mycket) från EU:s handelssystem för internationella insatser på klimatområdet.