rfr · GV0WRFR14 · 2008-04-25 00:00:00 — av befolkningen i söder om lider av kronisk undernäring. Världen producerar tillräckligt mycket mat, men fattigdom, brist på infrastruktur och ägandestrukturer kvinnor saknar rätt att äga mark eller egendom i många länder och saknar därför även tillgång till krediter bidrar till den ojämna fördelningen, även om flertalet av de jordbrukande i världen, i och i och , är kvinnor. Dagens drygt 6 miljarder människor beräknas uppgå till 9 miljarder . Vissa forskare räknar med att detta inte planar ut förrän vid 2100, då vi blir 1113 miljarder. Ökningen är 78,5 miljoner. Detta betyder att vi måste utnyttja de tillgängliga resurserna i form av mark och vatten, det vill säga de resurser som sätter gränser för mänsklig aktivitet, så att även framtida generationer kan använda dem. Vi saknar inte kunskap och kunskapsunderlag. FN-systemet har tagit initiativ till och genomfört ett större antal studier. Ni känner till exempel till rapporterna från FN:s klimatpanel. Man har också genomfört Assessment där även svenska forskare ingått och tittat på ekosystemens roll. FAO har varit huvudansvarigt för en översikt av hur vatten används i jordbruket och hur det kan hanteras bättre. Det är där de stora vinsterna kan göras, och det är där de stora förlusterna äger rum. Vi har också en sammanslutning av alla FN-organ som arbetar med vattenfrågor under UN Water där FAO just nu innehar ordförandeskapet. Vi har även tagit fram en rapport, Sustainable Bioenergy: A Framework for Decision Makers. Det är helt enkelt ett underlag för beslutsfattare som ni själva där man utvärderar bioenergins roll och potential. Hela FN-systemet står bakom. Dessutom finns en intressant rapport som rundabordssamtal tog fram: Biofuels Is the Cure Worse than the Disease? Med andra ord: Är medicinen värre än sjukdomen? såg ni säkert att tidskriften publicerade två rapporter som fokuserar på de växthusgaser som frigörs när stora landarealer tas i anspråk för odling av biogrödor. Skadorna på naturens ekosystem då betesmark frigörs för odling eller om man hugger ned regnskog eller primärskog bidrar till att växthusgaser släpps ut i atmosfären , i många fall framåt. Detta har även rapporterats i svenska medier. Så hur ser det ut? Ni har kanske lagt märke till att livsmedelspriserna ökar. Priserna på råvaror och livsmedelspriserna går upp. Enligt FAO:s index för livsmedelspriser har priset gått upp , . Året innan var uppgången enbart . BILAGA OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN på mejerivaror, spannmål och matoljor men även på andra varor, med undantag av socker. Det kan ni också se på bilden här [bild 4, s. 115], , den blå linjen. Orsaken till dessa prisstegringar är bland annat stigande oljepriser, låga lagernivåer, extrema väderhändelser och ökad efterfrågan på kött och mejeriprodukter, inte minst från och . Kineser äter kött per person och år jämfört med 1980. Så har vi då efterfrågan från biobränsleindustrin. Efterfrågan på råvara från sockerrör, majs, , oljeväxter, palmolja och annat ökar. har fördubblat användningen av majs för biobränsle . Prognosen spår ytterligare en fördubbling, från till till 2016. är andelen biobränslen av den totala energikonsumtionen försvinnande liten som ni ser här i tabellen [bild 5, s. 116], och effekterna på livsmedelspriserna kommer att bli kännbara när konsumtionen av biobränsle ökar. Hur påverkar då biobränslet livsmedelsförsörjningen och miljön? Inom EU förutspår FAO en tolvfaldig ökning av vete för biobränsle till . Det finns också siffror på att det skulle krävas av för att klara en tioprocentig ökning av energi med bioenergi. De grå staplarna [bild 7, s. 117] är den nuvarande andelen av biobränsle, och markeringarna ovanför är uppskattningar av hur mycket mark som krävs för att uppnå en tioprocentig andel. En ökad användning av biobränsle får konsekvenser på många områden när det gäller naturresurser, fattigdomsbekämpning och livsmedelsproduktion. använder jordbruket av de tillgängliga resurserna av sötvatten. av världens areal är bevattnad, och den bevattnade marken står för av livsmedelsproduktionen. Här kan vi alltså se att jordbruket har ökat mest när det gäller användning av vatten. Biobränsleproduktionen skulle öka pressen på vattenresurserna. Frågan är då om vattnet räcker både till biobränsleproduktion på spannmål och till matproduktion. [bild 9, s. 118] Här kan ni se hur mycket vatten som går åt för att producera ett kilo nötkött till exempel mellan 13 000 och , medan vete kräver mellan 1 000 och vatten och potatis bara . En liter etanol kräver vatten. Det finns fortfarande potentiellt odlingsbar mark som inte har tagits i bruk, men lokalt kommer det att råda brist på mark. och är områden som i stort sett har tagit i anspråk hela den befintliga odlingsbara arealen och även tillgängligt vatten. används av världens yta till odling. Det motsvarar ca 1,5 miljarder hektar. De kommande 30 åren kommer vi att behöva ta i anspråk ytterligare , och det motsvarar en ökning på . Men den ökningen är mindre än den som ägde rum för perioden från 19611963 till 19971999 då vi tog i anspråk. Detta är naturligtvis förutsatt att inte bioenergi konkurrerar om den odlingsbara marken. Markresurserna räcker till för att föda världens befolkning även men bara om de används för att odla mat. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN BILAGA [bild 10, s. 118] Här visas vilken markyta som man kan använda för att odla direkt respektive den som behöver bevattnas. Rapporten : A Framework for Decision Makers identifierar nödvändiga faktorer som beslutsfattare måste ta hänsyn till och understryker att om inte nya handlingsprogram antas för att skydda hotade markområden, säkra socialt acceptabel markanvändning och styra utvecklingen av bioenergi i hållbar riktning kan miljömässiga och sociala skador i vissa fall upphäva fördelarna. Förhoppningar finns, som vi hör, att den andra generationens biobränslen ska kunna ersätta dagens biobränslen och öka resurseffektiviteten. Men som bland annat den här som jag tidigare refererade till visar och de är mycket pessimistiska ser det inte riktigt ut att bli möjligt ens till 2050. Den forskarstudien, som verkligen är pessimistisk, ifrågasätter de satsningar som görs på utvecklingen av biobränslen. Framför allt ifrågasätter forskarna de kraftiga subventioner som ger till utvecklingen av biobränslen. De ställer frågan: Vilka vetenskapliga studier ligger till grund för besluten om dessa subventioner? Som jag sade tidigare ska vi komma ihåg att även hållbart producerade grödor för energiframställning har negativa effekter om de ersätter primärskog. Det resulterar i stora kolutsläpp från jordens och skogens biomassa. Detta tar även Science-forskarna fram. Bioenergi ger som vi ser både växande möjligheter och växande bekymmer. Rapporten tar fram de många fördelar som bioenergi erbjuder när det gäller minskad fattigdom, tillgång till energi, landsbygdsutveckling och infrastruktur på landsbygden, inte minst om man använder bioenergi för uppvärmning och som källa för att laga mat i fattiga landsbygdsområden. Det finns alltså både fördelar och nackdelar. Rapporten varnar för att bioenergiproduktion kan hota tillgången till ett tillräckligt utbud av livsmedel då mark, vatten och andra resurser omfördelas från matproduktion. Tillgången till mat äventyras också av att en ökad efterfrågan av biobränslen höjer priserna på basvaror och därigenom driver fattiga och hungrande mot större fattigdom. Vissa matvaror kommer inte att säljas billigare än biobränslet. De människor som riskerar att drabbas hårdast är naturligtvis de marklösa fattiga och de fattiga i städerna. De får inte ökade inkomster på grund av bättre priser på marknaden utan känner bara av de knappa resurser som står till förfogande för dem. Å andra sidan, säger rapporten, erbjuder marknaden för biobränslen nya och snabbt växande möjligheter för jordbruksproducenter. Modern bioenergi, säger rapporten, kan göra bredare och billigare energitjänster tillgängliga för avlägsna landsbygdsområden och därmed också främja en ökad produktivitet i jordbruket och andra sektorer som ger positiva effekter på tillgången till mat. FAO:s generaldirektör framhåller att huvudfrågan är om bioenergi i första hand ska gagna världens fattiga eller de redan välbeställda. Med andra ord: Ska vi prioritera att dagens drygt 800 miljoner bilar rullar på BILAGA OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN biobränsle i stället för att satsa på att utveckla nya metoder att utvinna värme och elektricitet från bioenergi till de 1,6 miljarder människor som lever utan tillgång till elektricitet eller de 2,4 miljarder människor som saknar trygga energikällor för värme och matlagning? [bild 14, s. 120] Här kan ni se ett diagram på olika biobränslen som varierar i kostnadseffektivitet. Biobränslet som produceras på spannmål i , den bruna linjen, är som vi ser inte särskilt kostnadseffektivt eller miljömässigt hållbart. För att vidga och fördjupa kunskapen utöver de rapporter som har tagits fram anordnar FAO en högnivåkonferens om tryggad tillgång till mat och de utmaningar som klimatförändringar och satsningar på bioenergi innebär. Där kommer man att diskutera frågorna om möjligheterna att använda bioenergiteknik i syfte att mildra klimatförändringarna som tekniken kommer de fattiga till del. Frågan är: Vill vi missa chansen att göra en bestående insats för världens fattiga och hungriga? Ordföranden: , ! Det var väldigt intressant, inte minst det här med vattenåtgången som vi ju ofta inte tänker på i vårt land med så oerhört mycket vatten runt omkring oss och en god tillgång på sötvatten. Nästa talare är från Nätverk Ecotraffic. , Nätverk Ecotraffic: Jag kommer att försöka peka på skärmen lite då och då. Det underlättar presentationen lite grann om ni är med på det. En del av bilderna kommer att flasha förbi ganska snabbt, så där är det bara huvudpoängen som ska fram. Ni har kanske hört talas om peak oil, det vill säga att oljan kommer att ta slut . Sätter man in tidsskalan i ett lite mer bibliskt perspektiv, det vill säga 2 , ser man att denna peak blir väldigt spetsig, mer eller mindre en spik. Vi började med häst och vagn . Sedan har vi varit på väg i uppförsbacke, och är det tyvärr för nedförsbacken. När det gäller frågan om man ska göra el eller bränsle av biomassan är det tyvärr så att gör vi ingenting så får vi fortsätta med häst och vagn igen. Vagnen ser nästan ut som en 1800-talsversion av likbilen, såg jag när jag lade in den, och det kan tyvärr bli lite av en självuppfyllande profetia, eftersom konflikter kan uppstå när oljan tar slut. Någonting måste vi alltså göra. Vi måste ha biodrivmedel, inte bara gör el av biomassan. Min poäng är egentligen att om vi ska uppfylla krav så kommer vi eller kanske att satsa på en skattebefrielse på första generationens biodrivmedel, medan vi satsar i storleksordningen på andra generationens drivmedel. Åtminstone hamnade det där när jag försökte räkna på det. Man kan fundera över om den relationen är rimlig. Lite kort om underlagsmaterial och så vidare: presenterade fyra myndigheter en strategi för hur man skulle utveckla biodrivmedlen i OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN BILAGA Man plockade bland annat fram andra generationens drivmedel, speciellt förgasningsvägen, vilket man då forskade ganska lite på. Den andra rapporten, Concawe kan vi kalla den för enkelhetens skull, har forskarna också gått igenom. Det är kanske den bästa well-to-wheel-studien som finns tillgänglig . Visionen är , och vi ser samma sak där, det vill säga en fokusering på andra generationens biodrivmedel. Det ni inte har nämnt är att det pågår ett arbete i EU som man kallar för teknikplattformen för biodrivmedel. Jag antar att rapporten som kom inte fanns när ni skrev detta, men jobbet har i alla fall pågått , och bland annat och var med och initierade det. Det kommer att fortsätta till och kan vara intressant att följa. I frågan om el eller drivmedel skulle jag vilja säga att det kanske egentligen inte är någon konflikt. Kanske ska vi ha bådeoch. [bild 5, s. 124] Det här exemplet ska försöka illustrera detta. Om vi producerar exempelvis drivmedel från svartlut måste vi ersätta svartluten med biomassa, beroende på drivmedel. Jag har valt DME som exempel, alltså syntetisk diesel Fischer-Tropsch. Men vi kommer också att behöva en massa el för att driva dessa processer. Faktum är att det går åt mer biomassa till att göra el än till att göra drivmedel. Förhållandena är 1:1,6 respektive 1:4. Alltså är det kanske är fråga om både och och inte antingeneller. Det är intressant att ni har plockat fram att om man nu skulle göra el från biomassa kanske man i stället kan peta in det i plug-in-hybrider. Det är något som exempelvis Biofuels, teknikplattformen, inte har beaktat. Man har sett det som en nisch. Jag tror att det kan vara intressant att undersöka . Jag har plockat fram ett exempel på ett diagram från er rapport. Det visar lite grann på svårigheten i att jämföra verkningsgraden mellan olika alternativ. Det är alltså olika råvaruresurser etcetera. Jag är lite skeptisk till det här, eftersom exempelvis kärnkraft kanske har 30 procents verkningsgrad, men stapeln här ligger på . Jag skulle nästan vilja säga att detta blir lite av en jämförelse mellan päron och äpplen. I stället skulle man kanske titta på hur mycket CO2 man kan minska och kanske också på minskningens kostnadseffektivitet. Jag har faktiskt svårt att förstå de här jämförelserna. [bild 7, s. 125] När det gäller livscykelanalys är detta bara ett exempel på hur en kedja kan se ut. Den består av väldigt många steg. Det finns många resultat från . Det vi har plockat fram var ett exempel, inte någon well-to-wheel, utan gällde bara produktionen. [bild 9, s. 126] Det kan möjligtvis bli lite missvisande resultat, så jag har satt en liten brasklapp. Det här är återigen ett exempel från , och min enda poäng här är att man ska titta på flera saker. Man ska titta på energieffektiviteten, hur mycket man använder, och man ska även titta på CO2-emissionerna. Vi kan se att om man använder väldigt mycket biomassa i processerna på ett effektivt sätt så kan vi komma ned till väldigt låga nivåer av CO2. Vi kan inte riktigt nå samma energieffektivitet som för dagens bensin och diesel, men åtminstone ett av exemplen här kan komma väldigt nära. Det behöver alltså inte vara dålig effektivitet. BILAGA OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN [bild 10, s. 126] Det här är en tabell från er rapport. Tyvärr är den baserad på ett ganska gammalt underlag. Jag tycker att har ett bättre underlag. Det som i alla fall är intressant är att ni har tagit med distributionskostnader, och det är något som man ofta brukar glömma bort i de här sammanhangen. Man tittar på vad det kostar att producera drivmedlet men inte vad det kostar att distribuera det. Jag skulle också vilja påstå att distributionskostnaden för väte från trädråvara och så vidare nog är i minsta laget. Det är väldigt optimistiskt. En annan sak som jag noterar här är att vi fick det lägsta priset på etanol. Det kanske inte stämmer med alla andra studier. Det här var ett exempel från . Jag ska inte gå igenom alla här. Jag konstaterar bara att de drivmedel som görs från svartlut ligger ganska bra till. De flesta andra ligger på nästan samma nivå i den här studien, biogas lite högre. Det som är intressant är inte bara produktion utan när man tar med distribution och hela fordonet. Poängen med den bilden är att visa att nu får vi plötsligt mycket större spridning. kan vi alltså se större skillnad mellan alternativen. Det motiverar att man tittar på det här ur ett livscykelperspektiv. Det värsta man kan distribuera är väl vätgas. I det här exemplet är det som man distribuerar vätgas . Om man kör med en långtradare har man förbrukat lika mycket bränsle i lastbilen som man har i tanken. Då har man inte transporterat något egentligen. Vi har exempel från . Det finns en massa andra saker som man kan titta på som är intressanta, exempelvis kostnaden för CO2 jämfört med hur mycket CO2 man reducerar. Jag ska inte gå igenom några punkter här. Det här saknar jag lite grann i er studie också. Jag har tjatat om kostnaden för fordon. Det här är en sammanställning som har gjort. När vi tittar på merkostnaden på x-axeln, hur mycket vi reducerar CO2 och vilka potentialer vi har med konventionell teknik, ser vi att hybrider generellt är väldigt dyra. Det märker man när man går till en bilhandlare och tittar. Om man ska gå ännu längre till plug-in- hybrider får de inte plats på skalan här ens. Här är problemet batterikostnaden. Jag har gått igenom en del detaljer. Egentligen är det kanske inte så mycket i vår uppfattning som skiljer sig åt. Jag måste försöka plocka fram något i alla fall där vi har olika syn på det hela. Frågan är om vi ska satsa på andra generationens drivmedel eller inte. Det pågår ett bygge redan på det området, Choren i . Där håller man på att slå in de sista spikarna för en pilotanläggning. Jag plockar två citat ur rapporten där ni i princip pratar om 2020, att man kanske inte behöver ta beslut . Jag är rädd för att om man har den pessimismen kommer det inte att bli något med andra generationens drivmedel i . Risken är att vi missar det här tåget på samma sätt som med exempelvis vindkraften. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN BILAGA Det här får inte bli någon självuppfyllande profetia. Det får inte bli så att man försöker ungefär som att bekämpa vindkraften. Jag tycker nog att vi ska försöka titta lite mer på andra generationen. Ordföranden: Det är naturligtvis intressant att se att även om vi inte hade klimathotet står vi inför att oljan kommer att ta slut. Vi har lyckats väldigt väl med att bli fria från olja i bostadssektorn, så nog kan man vara optimistisk om vi bara har viljan att vi också kan bli oljefria inom transportsektorn inom en inte alltför omöjlig framtid. , KVA: Det har blivit så mycket pessimism här, så jag har blivit orolig. Ni känner väl ? Om han hade stått här skulle han ha sagt: El går an. Så jag kommer att berätta lite grann om vår framtid. För att klara av det måste man först läsa vår rapport som inte är med i den här utredningen. Men den finns framlagd här. har också brottats med det här och lagt fram en rapport om biobränsle nu och . Jag kommer in på det. Vi har också haft förmånen att få ge remissvar till när vi skulle ha oljefritt 2020. Det var ambitiöst. Men det är möjligt att vi kan nå hälften. Om man ska prata om energitillförsel ska man alltid visa en stor bild, men jag ska inte skrämma er och gå igenom den. Det här är energiproduktion där man ser tillförseln, tre energibärare, el, värme och transport i form av drivmedel. Sedan går den till industri, bostäder, service och transporter. Men vi ska inte diskutera hela även om rapporten har med det. Vi ska diskutera vad vi gör åt transportsektorn, eftersom det är trafikutskottet som sitter här och inte något annat utskott. Så låt oss titta på det. Vi ser även förluster och allt. Ni ska lägga märke till en sak. Lägg märke till det svarta. Det är det som är koldioxidutsläppen. Ni får en snabb bild av hur det ser ut. Man behöver inte ta fram tal. Med ögat får man reda på var problemet ligger. Det handlar om att ta bort det fossila. Ni ser att er sektor är svart. Låt oss se vad vi kan göra åt den. Lägg också märke till den bransch jag tillhör och har kommit från, elen. Vi har el 95 i våra ledningar. Klimatvänlig el har vi. Vi tankar eller använder el. Det kommer snart att bli el 100. Det är det ni ska titta på. Det är det här vi ska diskutera. Ni ser en liten plutt där uppe. Det går åt el. Vad är det för något? Jo, det är våra järnvägar. Men så lite för så mycket! Det är järnvägar överallt. Kommer ni ihåg ? Då levde ni inte. Jag levde inte heller. Då pratade man om att man skulle börja importera svart kol för att köra ånglok. Sedan var det någon som hette som debatterade det vita kolet. Vi gick till el och började transportera på järnväg. Tänk om EU hade funnits då! Då hade de tvingat oss att importera det svarta kolet från . Tänk på det! Vi var smarta nog och gjorde det. BILAGA OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN Till vår rapport. Det tog mig och några till för att över huvud taget veta hur mycket biobränsle vi har i och hur mycket vi importerar. gick bet och beklagade. Men vi har försökt att få en bild. Det är ungefär . Inom parentes är det vad vi bedömer 2020. Lägg märke till vad vi använder biobränslet till: Värme, el, lite importerat biobränsle, och så är det förluster i omvandlingarna. Lägg också märke till att vår bedömning är att det är en marginell ökning av biobränsle. Vi vet inte om det är 6 i import eller egen produktion. Men det är mycket marginellt. Det finns i vår rapport. Ni kan läsa hur vi har kommit fram till detta. Många tycker att vi har tagit till mycket avfall, men om man läser i tidningen ser man att det blir mycket köttberg. Så det är möjligt att vi den vägen ändå får ett stort avfall, även om jag beklagar att det är avfallet vi ska leva på. Avfallet löser inte problemet hur mycket biogas vi än får från det. Vi får nog ha flera om vi ska klara av det. Det här, kära vänner är trösten: Tänk er, ni som har åkt bil hit med en bil som har 20 procents verkningsgrad! Skulle ni inte skämmas? Jag skulle skämmas. Ser ni hur mycket det går åt med dagens fossila? Tänk er att få ersätta en förbränningsmotor med en elmotor och sedan köra så långt man kan! Då når man det här. Det är räknat på , där av våra bilar går som elpluginbilar. Man kör och med biobränsle eller annat. Vilken fantastisk verkningsgrad! olja/bensin, 10 och 10. Kom ihåg att vi pratar om 2050! Någon sade att det inte finns några batterier. Kom ihåg att vi pratar om 2050! Såg ni en telefon ? Jag hade inte fått in den här. har jag den i fickan, och det är bara . Tekniken går fort. Batterierna kommer och finns redan. Och tankställena finns. Så här kan det se ut. Ser ni vad vackert! trycker bort det fossila. har tryckt bort import av fossila. Sedan har jag ökat biobränslet något. Man behöver inte det. Ni ser att järnvägen har ökat marginellt. Vi kommer att åka lite mer tåg, spårbundet. Sedan har jag lagt personbilar, kombination el och bio. Men kommer Lets dance. Det blev ingen tia på det här. Lastbilarna som kör mellan och , var ska de köra? De ska stå på järnvägen. Vi måste öka järnvägen med långa transporter. Kom ihåg att det är 2050 vi pratar om, inte 2020. Det är inte säkert vi har hunnit bygga och förstärka järnvägen. Så det finns en möjlighet. Men den här bilden visar det positiva vi kan göra när vi når 2050: mera el, mindre import av det fossila. till vad vi är överens och inte överens om när det gäller rapporten. Det är två saker. Jag tycker att man ägnar sig för lite åt den klimatneutrala elen. Man plockar bort kärnkraften vilket jag inte vet om de hade med uppgiften att göra. Däremot är vi överens om att etanol för vete inte håller, att det är begränsad tillgång. Andra generationen ser lovande ut. Vi har inte sett resultatet. Elpluginbilar kommer, bioenergi i första hand till el och värme. Bioenergins storlek bedömer vi mycket högt räknad. Om man kommer upp till 150 är det högt. Sedan ser ni biobränslets storlek, osäker prognos, och vätgasen tveksam. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM FORSKNINGSÖVERSIKTEN BILAGA Tabell 3.2 tycker jag inte om. Det har inte med trafikutskottets rapport att göra. Man ska i stort sett halvera energiförbrukning. Vi ska i stort sett inte kunna vara här ens. Det är för långt gånget i den rapporten. Ta bort det! Däremot behövs mer klimatneutral el i transportsektorn, och man borde ha tryckt på mer på järnvägstransporter i rapporten. Igen: Det var vi pratar om i rapporten, inte 2020 eller 2030. Det är till 2050. Man hinner vidta åtgärder. kommer att hjälpa till med klimatet. kommer att hjälpa till med välfärden. kommer att stå för framtiden om man kan producera den klimatneutral. Det har förutsättningar för och resten av längre fram.