rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Inledningsvis beskrivs hela sektorn och därefter de olika delarna av scenkonstområdet. Redovisningen bygger till stora delar på utredningen i kulturpolitiken som överlämnade till regeringen , uppgifter som framkommit i samband med de utfrågningar och intervjuer som genomförts inom ramen för kulturutskottets uppföljning samt Arbetsförmedlingen Kulturs prognoser för kulturarbetsmarknaden. Generella förändringar av kulturarbetarnas arbetsmarknad Arbetsförmedlingen Kultur gör regelbundet arbetsmarknadsprognoser för hela kulturarbetsmarknaden. Prognoserna görs genom att myndigheten genomför intervjuer med ett slumpmässigt urval av arbetsgivare inom sektorn.25 Det 24Konstnärsnämnden har haft i uppdrag av regeringen att genomföra en fördjupad analys av konstnärernas föränderliga arbetsmarknad. I uppdraget ingick att särskilt redogöra för förändringarna av villkoren på arbetsmarknaderna för olika konstnärskategorier samt belysa vilka konsekvenser eventuella förändringar har på möjligheterna att ägna sig åt kvalificerat konstnärligt arbete. 25Prognoserna baseras på intervjuer med närmare 400 arbetsgivare inom kultursektorn med minst en anställd och på statistiskt underlag från och . Vidare görs tilläggsintervjuer med kulturinstitutioner, vissa stora företag med designavdelningar samt med ett antal kommuner och landsting. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR finns enligt förmedlingen en tydlig trend när det gäller sysselsättningens sammansättning inom kulturområdet i stort som består i att tillskottet av sysselsatta sker i form av egenföretagande som antalet anställda minskar över tiden. Förmedlingen använder sig av en relativt bred definition av kulturområdet som bl.a. innefattar journalister och andra grupper med tyngdpunkt inom medieområdet. Antalet egenföretagare inom kulturbranscherna totalt uppskattas öka trendmässigt med . beskriver motsvarande utveckling i sin utredning som publicerades . Den pågående utvecklingen mot alltfler egenföretagare inom kulturområdet i stort gynnar, enligt Arbetsförmedlingen, män i högre grad än kvinnor eftersom egenföretagande är betydligt vanligare bland män än bland kvinnor inom kulturområdet. Arbetsförmedlingen drar slutsatsen att kulturarbetsmarknadens anställningsvillkor med ett fortsatt stort inslag av otrygga försörjningsförhållanden visstids-, deltids- och timanställningar med neddragningar av anställda samt ökade krav på att vara egenföretagare sannolikt bidrar till att många kvinnor lämnar kulturarbetskraften (Arbetsförmedlingen 2008b). Generella förändringar av scenkonstnärernas arbetsmarknad Enligt och Svensk Scenkonst är det viktigt att skilja på utvecklingen inom olika delar av kulturarbetsmarknaden. Enligt organisationerna kännetecknas utvecklingen av arbetsmarknadsvillkoren för scenkonstnärerna i första hand av en övergång från tillsvidareanställning till visstidsanställningar. Vad gäller utvecklingen mot att alltfler arbetsgivare ställer som krav att personalen arbetar som egna företagare inom scenkonstområdet bedömer att detta i första hand förekommer hos arbetsgivare som ligger utanför institutionerna och de fria grupperna. I sin prognos för arbetsmarknaden inom området scen och ton 20082009 skriver Arbetsförmedlingen att det blir allt vanligare med projekt- och frilansuppdrag. Osäkerhet om anslag och bidrag samt ökade kostnader medverkar till finansieringsproblem, och det är vanligt att teatrarna erbjuder personal kortare kontrakt. Antalet arbetsgivare inom området scen och ton som uppger att de enbart anställer personer med F-skatt uppges ha ökat kraftigt. I kombination med nya arbetslöshetsregler bedömer myndigheten att detta försämrar scenarbetarnas arbetsvillkor avsevärt. Vidare är det fler än tidigare som undviker att deltidsstämpla och som tar längre anställningar inom andra yrken. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 Exempel på anställningsvillkor vid tre institutioner Operan bestod huvuddelen () av personalen, räknat i årsarbetskrafter, av tillsvidareanställd personal. Detta gäller för såväl den konstnärliga personalen () som den övriga personalen (). Viss konstnärlig personal, såsom sångsolister på internationell nivå, regissörer, dirigenter, scenografer och koreografer, engageras regelmässigt på kortare kontrakt. Operans ledning ser både ekonomiska och konstnärliga fördelar med att orkestern, balett-, solist- och körensemblen till övervägande del utgörs av tillsvidareanställd personal. Detta har bl.a. att göra med att Operan har en repertoar som spelas under flera säsonger. Sångsolister och dansare övar t.ex. in nya produktioner som de kan medverka i en föreställning . Enligt Operan kräver ett långsiktigt konstnärligt utvecklingsarbete en personell stabilitet i ensemblerna, och man bedömer att det inte är möjligt att bibehålla den höga kvalitet som den svenska nationalscenen för opera och balett bör representera utan fasta ensembler. Vidare är tillsvidareanställda scenkonstnärer oftast mer engagerade i det konstnärliga utvecklingsarbetet än de som anställs under korta perioder. stod Malmöoperan inför stora ekonomiska problem som bl.a. ledde fram till att av den tillsvidareanställda personalen sades upp. Ledningen anger att operan numera har en basbemanning av scenkonstnärer som arbetar i operans kör och orkester. Den fasta bemanningen kompletteras med tillfälliga anställningar efter behov, vilket, enligt ledningen, gör att operan på ett kostnadseffektivt sätt kan ställa om mellan olika opera- och musikalföreställningar. Musikerna är i högre grad tillsvidareanställda än vad sångarna är. var av operans musiker tillsvidareanställda. Motsvarande andel för sångarna var 40 %.26 Ekonomiskt bedömer ledningen att det finns fördelar med att inte ha tillsvidareanställd personal som inte kan utnyttjas fullt ut . Ur ett konstärligt perspektiv finns det fördelar med den nuvarande bemanningen genom att operan kan kontraktera de scenkonstnärer som behövs under ett spelår i stället för det omvända, dvs. att välja repertoar utifrån de scenkonstnärer som är tillsvidareanställda. Norrbottensteatern anställde totalt 136 olika personer . Antalet årsverken uppgick till 50 varav 39 årsverken () utgjordes av tillsvidareanställd personal. Den konstnärliga personalen vid Norrbottensteatern motsvarade totalt 15 årsarbetskrafter, varv 6 årsarbetskrafter utgjordes av 6 personer med en tillsvidareanställning och 9 årsarbetskrafter utgjordes av 13 personer med en visstidsanställning. Detta innebar att av dem som var verksamma som scenkonstnärer vid teatern var tillsvidareanställda. Enligt ledningen vill Norrbottensteatern i första hand rekrytera skådespelare genom att anställa dem. I undantagsfall kontrakteras skådespelare med F-skattsedel. Ofta beror det på att teatern vill rekrytera en medialt uppmärksammad skådespelare och att han eller hon ställer som krav att få betalt via sitt bolag för att 26 De tillsvidareanställda musikerna svarade för av musikernas totala årsarbetstid 2007. Motsvarande andel för de tillsvidareanställda sångarna var . 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR medverka i en produktion. var det 3 personer (motsvarande 1,5 årsverken) av personalen med konstnärliga arbetsuppgifter som hade F- skattsedel och som inte var anställda av teatern. Scenkonstinstitutionernas och de fria gruppernas ekonomiska villkor I budgetunderlag för 20092011 konstateras att det statliga anslaget till scenkonstinstitutionerna inte har räknats upp i takt med kostnadsutvecklingen i samhället. Vidare angavs att institutionerna står inför stora kostnadsökningar som framför allt är kopplade till löne- och pensionskostnader. Enligt rådet har institutionerna svårt att hantera pensionskostnaderna, och myndigheten bedömde att den trängda ekonomiska situationen kan komma att äventyra möjligheterna till konstnärlig utveckling och ökad internationalisering (2008a). Vad gäller den ekonomiska situationen för de fria grupperna skrev myndigheten bl.a. att många grupper lever med mycket små marginaler och att ökade offentliga insatser är angelägna för att möjliggöra en fortsatt konstnärlig och kulturpolitisk utveckling för dessa grupper. Efterfrågan på bidrag från grupperna har, enligt budgetunderlaget, ökat mer än anslaget, vilket inneburit en ökad konkurrens om befintliga medel. Samtliga institutioner som besökts inom ramen för uppföljningen har angivit att det innebär ett betydande ekonomiskt problem att den årliga anslagsuppräkning som görs av statsbidraget inom ramen för det s.k. pris- och löneomräkningssystemet regelmässigt är lägre än vad som skulle krävas för att kompensera för kostnadsökningar i form ökade lönekostnader, hyror, elpriser etc.27 Detta upplevs som ett kontinuerligt rationaliseringstryck som ledet till en gradvis minskning av antalet anställda. Som exempel kan t.ex. nämnas att Norrbottensteaterns statsbidrag räknades upp som lönerna beräknas öka . Det finns ingen statistik som beskriver scenkonstnärernas genomsnittliga inkomster. Eftersom en stor del av scenkonstnärerna är frilansare varierar deras inkomster , t.ex. på grund av att det är vanligt att anställningar varvas med perioder av arbetslöshet. För att ge en bild av inkomstnivåerna kan man utgå från de månadslöner som betalas ut till dem som har en anställning. I tabellen nedan redovisas och Svensk Scenkonsts partsgemensamma lönestatistik uppdelat på olika scenkonstnärsgrupper. 27 I kulturutskottets uppföljning Statsbidrag till teater och dans en uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser (2005/06:RFR5) finns en utförlig beskrivning av hur omräkningssystemet är konstruerat. Vidare redovisas bl.a. hur kostnader, intäkter och verksamhet utvecklats inom scenkonsten 19972003. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 Lönenivåer för olika grupper av scenkonstnärer vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd 2007 Medianlöner vid scenkonstinstitutionerna (månadslön i kronor) (premiär/solistdansare) ca 24 000* Solister (sång) ca 25 700* Källa: , Lönestatistik 2007. Statistiken avser organisationens medlemsföretag och publiceras efter samråd med i enlighet med parternas överenskommelse om gemensam lönestatistik. * Uppgifterna om orkestermusikernas och koristernas lön bygger på en uppskattning gjord av Svensk Scenkonst. Lönenivåerna vid de fria grupperna är generellt sett lägre än vid scenkonstinstitutionerna. Teatercentrum, som är de fria teatergruppernas samarbetsorganisation, har i en enkät till sina medlemmar kartlagt vilka löner som betalas ut till de scenkonstnärer som anställs . Resultatet av undersökningen visar att flertalet av de tillfrågade fria grupperna betalar ut löner som motsvarar en månadslön inom intervallet per månad.28 Vid några grupper tillämpades lägstalön, enligt kollektivavtal (Teatercentrum 2008). Den lägstalön som får betalas ut enligt kollektivavtal vid de fria teatergrupperna är, för anställd med relevant högskoleutbildning eller yrkeserfarenhet, lönenivå. Vid de fria dansgrupperna är minimilönen för dansare med yrkesutbildning, men som varit yrkesverksam mindre än , nivå enligt kollektivavtal. Lönerna inom scenkonstområdet kan jämföras med den genomsnittliga månadslönen för hela arbetsmarknaden som uppgick till . Scenkonstnärernas arbetsmarknad kännetecknas till stor del av en övergång mellan olika former av tidsbegränsade anställningar med mellanliggande perioder av arbetslöshet. I och med att det inte går att räkna ut hur många scenkonstnärer det finns totalt med någon närmare precision går det heller inte att redovisa tillförlitliga uppgifter om hur hög arbetslösheten är bland scenkonstnärerna räknat i procent av antalet scenkonstnärer totalt. 28 Undersökningen genomfördes per telefon och omfattade 25 av Teatercentrums 70 medlemmar. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR Arbetsförmedlingen har statistik över antalet arbetssökande och hur många av dessa som är arbetslösa, i någon form av åtgärd eller som söker arbete utan att vara arbetslösa. I tabellen nedan redovisas uppgifter om hur många personer det är som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen Kultur för olika yrkesgrupper inom scenkonstområdet och hur många av dessa som var arbetslösa, i någon form av åtgärd eller ombytessökande. Antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen Kultur uppdelat på antalet arbetslösa, i någon form av åtgärd och övriga inskrivna Musiker/sångare/ Källa: Arbetsförmedlingen Kultur. Av tabellen framgår att de allra flesta som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen Kultur var ombytessökande, dvs. de sökte ett arbete utan att vara arbetslösa. Att antalet ombytessökande uppgår till så mycket som två tredjedelar av dem som var inskrivna vid förmedlingen förklaras sannolikt till stor del av att många ombytessökande har en tidsbegränsad anställning. Un- gefär var femte inskriven var arbetslös. Högst andel arbetslösa bland de inskrivna återfinns bland skådespelarna () och dansarna (). En tiondel av de inskrivna var i någon form av åtgärd29 . Ändrade villkor för arbetslöshetsersättning Efter regeringsskiftet har vissa förändringar genomförts i arbetslöshetsförsäkringen med syfte att stärka dess roll som omställningsförsäkring och att öka individens drivkrafter att bryta arbetslösheten. I bilaga 3 ges en mer utför- 29 De insatser som avses är program med aktivitetsstöd, plusjobb, nystartsjobb, anställningsstöd, trygghets- och utvecklingsanställning, lönebidrag och osa, start av näringsverksamhet. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 lig redovisning av de olika regelförändringar som beslutats inom arbetslöshetsförsäkringen. De förändringar som genomförts innebär bl.a. att den som är återkommande arbetslös får en lägre arbetslöshetsersättning. Eftersom återkommande arbetslöshetsperioder är jämförelsevis vanliga inom scenkonsten kommer vissa scenkonstnärer att få en lägre pensionsgrundande inkomst som en följd av de nya reglerna. minskade den genomsnittliga dagpenningen som Teaterverksammas a-kassa betalade ut jämfört med . Minskningen skedde från per dag till per dag. tillämpas nya regler för arbetslöshetsersättning till deltidsarbetslösa. kunde en hel ersättningsperiod användas vid deltidsutfyllnad (dvs. som ersättning för de timmar som den arbetslöse saknar arbete). De nya reglerna innebär att det som mest betalas ut i veckor där en person också deltidsarbetar. En annan förändring består i att vissa korta anställningar tidigare betraktades som heltidsarbete och perioder däremellan då konstnären uppbar ersättning från a-kassan som heltidsarbetslöshet. räknas den sammanlagda perioden som deltidsarbetslöshet. Enligt Kulturs bedömning kommer förändringarna att innebära att antalet deltidsarbetslösa och timanställda som är inskrivna vid förmedlingen kommer att minska kraftigt (Arbetsförmedlingen 2008a). Effekten av de ändrade reglerna beräknas bli som störst då huvuddelen av dem som är deltidsarbetslösa inom kultursektorn beräknas ha uppnått taket för hur många ersättningsdagar som betalas ut. Av statistik från Teaterverksammas a-kassa framgår att ungefär hälften av dem som fick ersättning från a-kassan den 1 april31 var deltidsarbetslösa. har även villkoren för a-kasseavgifterna ändrats, vilket bl.a. innebär att scenkonstnärerna tillhör de yrkesgrupper som betalar de högsta a-kasseavgifterna. Avgiften till Teaterverksammas a-kassa uppgår till och avgiften till Musikernas a-kassa till (). Som exempel kan nämnas att Akademikernas a- kassa tar ut en avgift på och att a-kassa tar ut en månadsavgift på per månad.30 Scenkonstnärer har ofta möjlighet att ansluta sig till andra och billigare a-kassor utan att detta påverkar ersättningsrätten, t.ex. har den som har en högskoleutbildning möjlighet att gå med i Akademikernas a-kassa. Statistik från Teaterverksammas a-kassa visar att den totalt utbetalade ersättningen minskat jämfört med motsvarade period 2007. Minskningen beror på en kombination av att kraven 30 Exemplen avser avgiftsnivån för dem som är anslutna till a-kassan via sin fackförening och som inte är arbetslösa. Avgifterna för arbetslösa är lägre medan avgiften för dem som inte anslutna till a-kassan via en fackförening i regel är något högre. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR för att vara berättigad till ersättning skärpts, att beräkningsreglerna för ersättningen ändrats och att antalet medlemmar i a-kassan minskat. Arbetsförmedlingen Kultur har tillfrågats om vilka effekter man bedömer att de förändrade villkoren för arbetslöshetsersättning kan få för scenkonstområdet. Enligt förmedlingens bedömning kommer villkorsändringarna att innebära att många kulturarbetare kommer att tvingas lämna sin profession som kulturarbetare och söka jobb inom andra branscher. För arbetsgivarna inom sektorn kan regelförändringarna på lite leda till att det blir svårt att hitta rätt person vid en rekrytering då den breda basen av professionellt verksamma krymper (Arbetsförmedlingen 2008b). Inom ramen för kulturutskottets uppföljning har musikteater besökts. Teatern bedömer att de senaste årens förändringar av villkoren för arbetslöshetsersättningen kan göra det svårare för teatern att hitta scenkonstnärer som är villiga att arbeta under de ekonomiska villkor som teatern kan erbjuda. Möjligheten att få inkomster från a-kassan är i regel en viktig förutsättning för att de scenkonstnärer som teatern anställer ska kunna fortsätta i sin profession. Möjligheter till vägledning och karriärutveckling Arbetsförmedlingen kan hjälpa en person som vill byta yrke med vägledningsinsatser. Den enskilde måste dock i regel själv finansiera kostnaderna för uppehälle och eventuella utbildningskostnader som krävs för att hitta ett annat yrke. Detta kompliceras av att möjligheterna till studiemedel eller studielån oftast är begränsade på grund av ålder. Enligt Kultur finns det allt färre lediga arbeten utanför den egna sektorn som scenkonstnärer kan söka sig till utan att komplettera sin tidigare utbildning (2008b). Gällande prioriteringsordning vid arbetsförmedlingarna innebär att de resurser som finns i första hand ska användas för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden eller tillhör en prioriterad grupp, dvs. långtidssjukskrivna, funktionshindrade eller utrikesfödda. Detta innebär att det är först efter som arbetsförmedlingen kan erbjuda aktiva åtgärdsinsatser i form av arbetsmarknadsutbildning, praktikplatser etc. till scenkonstnärer i samband med yrkesväxling. fanns en sådan möjlighet redan när det förelåg en risk för arbetslöshet, vilket gjorde att arbetsförmedlingen kunde medverka till kompetensutvecklingsinsatser i yrkesväxlingssyfte i ett tidigare skede (Arbetsförmedlingen 2008b). 4.3 Utvecklingen av skådespelarnas arbetsvillkor Teaterområdet har genomgått stora förändringar . Antalet fasta tjänster har minskat, och stora delar av skådespelarnas arbetsmarknad består av en frilansarbetsmarknad. Enligt uppgifter från och har gränserna mellan institutioner och fria grupper alltmer sud- 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 dats ut i och med att det blivit allt vanligare att man använder sig av samma skådespelare, regissörer och scenografer. Vidare är produktionssamarbeten mellan institutioner och fria grupper relativt vanligt förekommande, bl.a. som s.k. sommarteater (). Arbetsmarknaden för skådespelarna inom scenkonstområdet utgörs i första hand av ett fyrtiotal teaterinstitutioner (inkluderar opera och musikteater) med statsbidrag, ca 90 fria teatergrupper som får bidrag från staten och ungefär lika många till som söker men som inte erhåller statsbidrag (2008b). Vidare finns ett antal produktionsbolag som producerar teater utan statligt stöd (privatteater). Därtill kommer tv och film som en viktig, oftast kompletterande, arbetsmarknad. Det är i praktiken endast vid institutionsteatrarna som skådespelare kan få en tillsvidareanställning. Enligt en sammanställning gjord av fanns det 700800 tillsvidareanställda skådespelare vid landets institutionsteatrar. Därefter har antalet tillsvidareanställningar minskat. var 235 av de totalt 1 000 skådespelare som arbetar vid institutionsteatrarna tillsvidareanställda.31 Som redovisats ovan har ca 2 400 medlemmar som är yrkesaktiva skådespelare. Arbetsförmedlingen Kultur skriver i sin arbetsmarknadsprognos för kulturarbetsmarknaden att rekryteringsstrategin vid de stora nationalscenerna och vid de mindre teatrarna är försiktig eller inriktad på färre nyanställningar på grund av att man upplever att de statliga anslagen dragits ned. Vidare konstateras att efterfrågan ökat på skådespelare med bred kompetens som kan dansa och sjunga och som snabbt kan ta till sig nya roller samt utföra andra arbetsuppgifter inom teatrarna. Konkurrensen mellan skådespelarna om de arbetstillfällen som finns är generellt sett mycket hård. För den enskilde scenkonstnären betyder det ofta korta anställningsperioder och däremellan perioder av arbetslöshet. Hälften av de skådespelare som är med i och omfattas av rätten till a- kassa är utan arbete (). Teatercentrum har genomfört en enkät till ett urval av sina medlemmar angående antal anställda och anställningsperioder vid de fria teatergrupperna. Resultatet av undersökningen visar att vissa anställningskontrakt varar tre , att det var relativt vanligt med kontrakt på och i vissa fall kontrakt på . Kontrakt hör till undantagen och visstidsanställningar finns i några fall. I huvudsak kontrakterades scenkonstnärerna med anställningsavtal, i några enstaka fall förekom det att uppdrag givits till scenkonstnärer med eget företag. De konstnärliga tjänster som köps avser oftast manus, regi, scenografi, kostym, musik, ljus etc. I enkäten ställdes också frågor om hur arbetslöshetssituationen ser ut för de skådespelare som anställs. Resultatet visar att detta varierar kraftigt från individ till individ. Det är relativt vanligt att skådespelarna är arbetslösa två till 31 Kartläggningen redovisas i , 2/2008. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR , som det finns många exempel på att skådespelare går vidare till andra teaterprojekt, inläsning, teaterpedagogiska uppdrag, föreläsningar etc. Vissa har en anställning i medan andra kompletterar med jobb i helt andra branscher. 4.4 Utvecklingen av dansarnas arbetsvillkor har flera initiativ tagits för att stärka danskonsten. Den senaste tioårsperioden har staten satsat ökade resurser inom dansområdet och regioner, landsting och kommuner har följt efter. Det är främst inom den moderna dansen som expansionen skett. En satsning har även gjorts på att inrätta regionala danskonsulenter med uppgift att verka för att vidareutveckla och stärka dansen regionalt. Arbetsförmedlingen Kultur beskriver i sin arbetsmarknadsprognos för 20072008 marknaden för dans som expanderande och att den internationella arbetsmarknaden har allt större betydelse för svenska dansare. Vidare angavs att den fria dansen har utvecklats och breddats och att den allt oftare innehåller talpartier, vilket ställer nya krav på dansarnas kompetens. vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd fanns sex fasta dansensembler med anknytning till institutioner med statligt stöd. På den nationella nivån fanns Kungl. Baletten vid Kungl. Operan som har en klassisk inriktning och inom som har en modern inriktning. På nationell nivå finns även i som är en gästspelsscen med statligt stöd med uppdrag att arrangera internationella och nationella gästspel, främst med inriktning mot modern nutida dans. På regional nivå finns balettensemblen vid som arbetar med både klassisk och modern dans, och Norrdans som inriktar sig på nutida dans. Regionteater Västs dansensemble producerar främst föreställningar för barn och ungdom. Totalt fanns motsvarande 157 danstjänster vid dessa institutioner fördelade på följande sätt. Operan 73 dansare, 40 dansare, 20 dansare, 14 dansare, 8 dansare och Regionteater Väst 2 dansare. Av dessa tjänster innehas en betydande del av tillfälligt anställda dansare. Det är vanligt att de dansare som anställs är utbildade i andra länder.