rfr · GV0WRFR9 · 2008-01-30 00:00:00 — 2 Våld mot kvinnor i nära relationer omfattning och kostnader Det är svårt att redogöra för omfattningen av våld mot kvinnor i nära relationer, bl.a. beroende på att mörkertalet är stort. har uppskattat att av våldet i nära relationer anmäls till polisen. Ett annat problem är kriminalstatistikens uppbyggnad och innehåll som innebär att det är svårt att få en bild av omfattningen av brottslighet som gäller våld mot kvinnor i nära relationer. Av Brottsförebyggande rådets trygghetsundersökning 2006 framgår att av kvinnor i åldern själva har uppgivit att de varit utsatta för misshandel . Omräknat till hela befolkningen skulle detta motsvara 60 000 kvinnor varav beräknas ha blivit utsatta för våld av en närstående person eller en bekant. Även om förövaren i vissa fall har varit en kvinna konstaterar att merparten av gärningsmännen är män.9 I detta kapitel diskuteras frågor om innehållet i kriminalstatistiken för att eventuellt kunna relatera relevanta delar av denna till antalet män som har genomgått behandling för sitt våldsamma beteende inom eller i anslutning till Kriminalvården. I redovisningen ingår även uppskattningar om de samhällsekonomiska kostnaderna för våld mot kvinnor i nära relationer. 2.1 Kriminalstatistiken behöver förbättras uppmärksammade 1995 att kriminalstatistiken borde förbättras i väsentliga delar. En ökad uppdelning av uppgifterna på kön efterfrågades. Detta gällde framför allt brotten enligt 3, 4 och 6 kap. i brottsbalken.10 Vidare ansåg kommissionen att innehållet i statistiken borde utvecklas och ge mer information om offrets ålder, nationalitet och relation till gärningsmannen. På motsvarande sätt borde även statistiken över lagförda personer innehålla uppgifter om brottsoffer, dessas kön, ålder, nationalitet och relation till gärningsmannen.11 Av regeringens proposition med anledning av kommissionens förslag framgick att bedrev ett aktivt arbete med att förbättra statistiken.12 I samband med behandling framhöll justitieutskottet bl.a. att det var mycket angeläget att förbättra kriminalstatistiken och ta fram ett nytt brottskodningssystem samt att skapa möjligheter för att följa 9Brottsförebyggande rådet, Nationella trygghetsundersökningen 2006, Rapport 2007:14. 103 kap. BrB avser brott mot liv och hälsa, 4 kap. BrB avser brott mot frihet och frid och BrB avser sexualbrott. 11SOU 1995:60, Kvinnofrid. 1997/98:55, Kvinnofrid. 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER 2007/08:RFR9 flödet inom rättsväsendet.13 Utskottet delade regeringens uppfattning att arbetet med att förbättra kriminalstatistiken måste bedrivas skyndsamt. Enligt pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra kriminalstatistiken. Departementet hänvisar till ett regeringsuppdrag till om att genomföra brottsoffer- och trygghetsundersökningar.14 I har frågan om förbättringar av den officiella statistiken berörts i ett svar från integrations- och jämställdhetsministern på en skriftlig fråga.15 Frågeställaren undrade på vilket sätt den information som framkom i för våld mot kvinnor skulle beaktas i det fortsatta arbetet med handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Av svaret framgår att det pågår ett arbete inom rättsväsendets område med att förbättra den officiella statistiken. arbetar med att i samarbete med bl.a. ta fram ett nytt system för kodning av brott, strukturerad information om brott (STUK) som kommer att kunna ge betydligt fylligare information än det nuvarande systemet, se vidare avsnitt 2.4. 2.2 Flödet inom rättsväsendet går inte att följa i statistiken Det går fortfarande inte att följa hela flödet inom rättsväsendet från anmälan till dom och utmätt straff, vilket justitieutskottet lyfte fram som en angelägen fråga 1998. Enligt , som är ansvarig för den officiella kriminalstatistiken, finns det inte något tillförlitligt sätt att i statistiken koppla ihop ärenden hos olika myndigheter inom rättsväsendet som rör samma brott. Av denna anledning är det inte möjligt att följa ett enskilt brott genom rättsväsendet från anmälan till lagföring i statistiken. En svårighet med att få en bild av flödet inom rättsväsendet från anmält brott till lagföring är exempelvis att brottsstatistiken och lagföringsstatistiken redovisar olika objekt. Statistiken över anmälda och uppklarade brott utgår från det anmälda brottet medan statistiken över lagförda personer utgår från de lagförda personer som funnits skyldiga till brott. En person kan exempelvis lagföras för flera brott i en och samma lagföring. I förekommande fall redovisas enbart ett brott per person i lagföringsstatistiken, det s.k. huvudbrottet. Det går därför inte att genom lagföringsstatistiken fastställa hur många av de anmälda brotten som leder till en lagföring. Lagföringsstatistiken ger endast en bild av hur många personer som lagförs till följd av de brott som anmälts. Därutöver finns ytterligare skillnader mellan brottsstatistik och lagföringsstatistik. 1997/98:JuU13. 15Riksdagen, svar på fråga 2006/07:431, Myndigheternas kartläggning av våld i nära relationer. 2007/08:RFR9 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER En annan svårighet när det gäller att följa rättsväsendets hantering av ett anmält brott är att myndigheterna definierar en person på olika sätt. Misstänkta personer, lagförda personer och personer som verkställer en påföljd inom kriminalvården utgår från helt skilda definitioner. Det går därför inte att jämföra de olika populationerna med varandra.16 2.3 Innehållet i brottsstatistiken I brottsstatistiken finns uppgifter om en anmälan om exempelvis misshandel avser en kvinna eller man och om den eventuelle gärningsmannen är bekant med offret eller inte samt om brottet har skett utomhus eller inomhus. Information om den eventuelle gärningsmannen, exempelvis kön, saknas i statistiken. Detta förhållande innebär t.ex. att våld mellan kvinnor och våld i samkönade relationer inte kan urskiljas. Enligt en rapport från förekommer våld i samkönade relationer i samma omfattning som det våld som kvinnor utsätts för av män i heterosexuella relationer.17 Inom heterosexuella förhållanden kan även män drabbas av våld. Men på grundval av såväl internationell som nordisk forskning är det klarlagt att våld i heterosexuella parrelationer vanligtvis handlar om mäns våld mot kvinnor.18 har uppskattat att cirka två tredjedelar av de anmälda fallen av misshandel då kvinnan är bekant med mannen avser våld i en nära relation.19 Flera brottskoder kan avse våld mot kvinnor i nära relationer enligt bl.a. följande: fullbordat mord och dråp samt misshandel med dödlig utgång, försök till mord, försök till dråp, överskridande av besöksförbud. Det är inte heller ovanligt att våldtäkt som har skett i en nära relation ofta inrymmer t.ex. misshandel och andra övergrepp, men i sådana fall används brottsrubriceringen våldtäkt och brottet kodas som våldtäkt. Den enda brottskod som enbart ska innehålla brott som begås mot kvinnor i nära relationer är grov kvinnofridskränkning, 4 kap. 4 § . 17Socialstyrelsen, Kostnader för våld mot kvinnor En samhällsekonomisk analys, 2006. 18Näringsdepartementet, Mäns våldsutövande barns upplevelser En kartläggning av interventioner, kunskap och utvecklingsbehov, 2006. 19Socialstyrelsen, Kostnader för våld mot kvinnor En samhällsekonomisk analys, 2006. 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER 2007/08:RFR9 rummet avser upprepade övergrepp och kränkningar som begås av en man mot en kvinna som han har eller har haft en nära relation med. Enligt uppgift från företrädare för polisen förekommer en dubbelräkning av ett antal brott som rör de ovan angivna brottskoderna. Det innebär t.ex. att ett brott kan kodas som både misshandel och grov kvinnofridskränkning.20 2.4 Utvecklingsarbete för att förbättra kriminalstatistiken Rättsväsendets myndigheter har arbetat med att ta fram ett förslag på ett nytt sätt att klassificera brott. Arbetet bedrivs inom ramen för projektet information om brott (STUK). Enligt den av Rättsväsendets informationsförsörjning, , fastställda målbilden ska systemet vara fullt utbyggt 2012.21 Med det nya systemet kommer man bl.a. att kunna följa hanteringen av ett brott genom hela rättsväsendet. Rättsväsendets informationsförsörjning bygger på en strategi som regeringen beslutade om 1996.22 består av myndighetschefer eller deras ställföreträdare inom rättsväsendet i vid mening. Till rådets möten inbjuds även kontaktperson. Rådet ska förverkliga målen för rättsväsendets informationsförsörjning, vilket innebär att rådet samordnar planering och prioritering. Formellt fattas inga beslut i rådet. Besluten fattas av varje myndighet inom respektive ansvarsområde. Däremot kan myndighetsgemensamma beslut komma att fattas av myndighetsföreträdarna i rådet.23 2.5 Statistik om kvinnomisshandel och grov kvinnofridskränkning Nedan redovisas några befintliga statistikuppgifter om våld mot kvinnor. Det är viktigt att observera att uppgifterna avser anmälda brott. Det innebär att en person kan anmäla flera brott av samma typ och med samma gärningsman under ett kalenderår. Enligt flera studier är det vanligt att de kvinnor som har utsatts för våld vid upprepade tillfällen har polisanmält mannen för detta. I av fallen har detta skett vid minst ett tidigare tillfälle.24 20Uppgifter vid intervju med företrädare för polisen i . 22Justitiedepartementet, regeringsbeslut , Strategi för samordning av rättsväsendets informationsförsörjning. 24Bland annat , Våld mot kvinnor i nära relationer En kartläggning, Rapport 2002:14. 2007/08:RFR9 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER I tabell 1 finns uppgifter för perioden 20032006 när det gäller anmälda brott om dels misshandel av kvinna, dels grov kvinnofridskränkning. Tabell 1 Antal anmälda brott rörande misshandel av kvinna då mannen är bekant med brottsoffret och antal anmälda brott som avser grov kvinnofridskränkning perioden 20032006 ring ( % ) Av tabellen framgår att anmäldes 18 353 brott om misshandel av kvinnor då gärningsmannen är bekant med offret. Motsvarande antal anmälningar om grov kvinnofridskränkning uppgick till 2 348 fall. Tabellen visar att antalet anmälningar om både misshandel av kvinna av en bekant gärningsmannen och grov kvinnofridskränkning har ökat . Den procentuella ökningen av antalet anmälningar om misshandel av kvinna och grov kvinnofridskränkning uppgår till 9 respektive . Den polisanmälda misshandeln av kvinnor som har utförts av en bekant gärningsman har ökat med sedan början av 1990-talet.25 2.5.2 Personuppklarade brott då misstänkt person finns Det går att få en viss uppfattning om hur många brott, utifrån den brottskod som har angivits, som leder till en lagföring utifrån statistiken över uppklarade brott då misstänkt person finns. I denna statistik finns uppgifter om hur många anmälda brott som åklagaren beslutat att väcka åtal, utfärda strafföreläggande eller meddela åtalsunderlåtelse för. Tabell 2 innehåller uppgifter om uppklarade brott då misstänkt person finns gällande dels misshandel av kvinna som är bekant med gärningsmannen, dels grov kvinnofridskränkning. 25 , Våld mot kvinnor i nära relationer En kartläggning, Rapport 2002:14. 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER 2007/08:RFR9 Tabell 2 Uppklarade brott då misstänkt person finns gällande misshandel av kvinna som är bekant med gärningsmannen och grov kvinnofridskränkning perioden 20032006 ring (%) som avser anmälningar om som avser grov kvinno- 1) Uppgifterna omfattar brott då misstänkt person finns. De beslut som avses är åtalsbeslut, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse. Tabell 2 visar att har drygt 4 000 anmälningar om misshandel av kvinna som är bekant med gärningsmannen resulterat i åtalsbeslut, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. För grov kvinnofridskränkning har antalet anmälningar som blivit föremål för motsvarande beslut uppgått till mellan 733 och 809 personer. Både uppklarade brott som rör misshandel och grov kvinnofridskränkning har när det gäller åtalsbeslut, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse ökat något , för misshandel respektive för grov kvinnofridskränkning. Sammantaget visar tabellerna 1 och 2 att antalet anmälningar har ökat som de uppklarade brotten då misstänkt person finns inte har ökat i motsvarande omfattning. 2.6 Verkställda straff för brott som rör våld i nära relationer Kriminalvården införde ett nytt datastöd 2006 som innehåller uppgifter om klienterna. I systemet ska handläggarna registrera uppgifter om klienten har dömts för brott som rör våld i nära relationer. Enligt uppgifter från Kriminalvården finns dock inga tillförlitliga uppgifter om hur många straff som har verkställts när det gäller våld i nära relationer beroende på att denna uppgift inte regelmässigt har registrerats. 2.7 Uppskattade kostnader för våld mot kvinnor i nära relationer har uppskattat att de samhällsekonomiska kostnaderna för våld i nära relationer uppgår till 2,73,. Därutöver tillkommer transfereringar som har uppskattats till . Beräkningarna innefattar bedömningar av såväl direkta som indirekta kostnader för våldet. Det finns dock ytterligare kostnader som inte ingår, t.ex. kost- 2007/08:RFR9 2 VÅLD MOT KVINNOR I NÄRA RELATIONER OMFATTNING OCH KOSTNADER nader för tandvård, läkemedel, barnens skador, smärta och lidande samt psykiatrisk vård.26 I beräkning ingår kostnader inom kriminalvården som har uppskattats till . Bedömningen avser kostnaden för dels tiden i fängelse, dels utveckling av behandlingsprogrammet IDAP samt en lågt uppskattad kostnad för samverkansprojekt. påpekar att det finns kostnader som inte har gått att beräkna. Inom saknas uppgifter om de samlade kostnaderna för behandlingsprogram. konstaterar att det finns ett utvecklingsbehov när det gäller förståelse av våld mot kvinnor i nära relationer och framtida utvärderingar av samhällets insatser. Utvecklingsbehov finns när det gäller statistik, utvärdering av insatser samt kostnader och effekter för den enskilde. lyfter fram att många myndigheter berörs av frågan om våld i nära relationer. Det finns emellertid brister inom varje ansvarsområde när det gäller kunskap om omfattningen och insatserna för de kvinnor och barn som utsätts för våldet. Förutom de brister som finns när det gäller statistiken uppmärksammar att olika myndigheter använder en rad olika sätt att beskriva och definiera våld i nära relationer i de redovisningar som avser att motverka, lindra och bekämpa våldet. 26 , Kostnader för våld mot kvinnor En samhällsekonomisk analys, 2006. 3 Behandlingsprogram för Kriminalvårdens klienter Detta kapitel syftar till att ge en översikt över den programverksamhet där Kriminalvårdens klienter har deltagit för att få män som utövar våld i nära relationer att upphöra med sitt beteende. Redovisningen avser verksamheter som har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården. Kapitlet inleds med en redogörelse för ställningstagande i frågan samt regeringens åtgärder när det gäller behandlingsprogram. har uppmärksammat frågor som rör behandling av män som utövar våld mot kvinnor. betonade då vikten av att utveckla metoder för särskilda insatser för de män som hade dömts för olika former av våldsbrott mot kvinnor.27 framhöll 1998 i sitt betänkande Kvinnofrid att frågor om behandling för män som dömts för våldsbrott mot kvinnor intar en särställning.28 har utskottet i flera betänkanden betonat att det är angeläget att män som dömts för våld i nära relationer blir föremål för adekvat behandling inom kriminalvården. Utskottet har understrukit att det är synnerligen angeläget att risken för återfall i sådan brottslighet minimeras, och med goda och vetenskapligt beprövade behandlingsprogram inom kriminalvården bör den risken minska. Sådana behandlingsprogram kan, enligt utskottet, även öka kunskaperna om orsaken till våldet och därmed öka förutsättningarna för att dömda män inte återfaller i brott. Utskottet har vidare uppmärksammat vikten av att det finns behandlingsprogram för män som inte är dömda, t.ex. sådana program som erbjuds män som söker sig till olika mansjourer eller kriscentrum för män.30 I regeringens proposition 1997/98:55 Kvinnofrid pekade regeringen på att hade konstaterat att det saknades en överblick över vilka behandlingsprogram som fanns för män som begår våldsbrott mot kvinnor och vetenskapliga utvärderingar av programmens effekter, se även kapitel 6. Regeringen uppmärksammade att hade gjort en JuU 1983/84:20, s.10. 1997/98:JuU13 s. 46. 29Bland annat bet. 2006/07:JuU7 s. 20. 1997/98:JuU13 s. 46. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER nationell översyn av specialistpsykiatrin där det framgick att det fanns ett bristande underlag för att kunna ta ställning till vilka behandlingsmetoder inom psykiatrin som är verksamma för att förhindra återfall i våldsbrottslighet mot kvinnor. I samband med Kvinnofridspropositionen gav regeringen dels gemensamma uppdrag till flera myndigheter, dels myndighetsspecifika uppdrag.31 De myndighetsgemensamma uppdragen omfattade bl.a. att ta fram åtgärds- eller policyprogram, att samverka med andra myndigheter i frågor som rör våld mot kvinnor samt en satsning på fortbildning. Det myndighetsspecifika uppdraget som regeringen lämnade till dåvarande var att myndigheten, i samråd med , skulle kartlägga vilka metoder som används för behandling av män som dömts för våldsbrott mot kvinnor och överväga vilka behov som fanns av en utbyggnad av behandlingen av dessa män. Regeringens uppdrag hade lämnats och sträckte sig till utgången av 2002 för att i likhet med övriga myndigheter, som fick uppdrag inom sina ansvarsområden, skulle få tid att förändra sin verksamhet efter regeringens uppdrag. 3.2.2 Uppföljning av myndighetsuppdragen 2003 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att följa upp och ur ett könsmaktsperspektiv utvärdera de myndighetsgemensamma uppdragen. Utredaren skulle göra en samlad analys av eventuella hinder och strukturer som motverkar ett könsmedvetet arbete på de områden som dessa uppdrag gällde.32 Utredaren redovisar i sitt betänkande bl.a. de åtgärder som regeringen har vidtagit efter att kvinnofridsuppdragen hade slutförts. Av redovisningen framgår att regeringen hade vidtagit flera åtgärder och att insatser bedrevs för att motverka mäns våld mot kvinnor. Regeringen hade dock inte vidtagit några åtgärder som berörde behandlingsprogram för män som utövar våld mot kvinnor.33 3.2.3 Kartläggning inom 2006 påbörjades ett arbete inom som syftade till att kartlägga och beskriva befintliga verksamheter i landet som arbetar för 31De myndigheter som avsågs var Riksåklagaren och alla åklagarmyndigheter, och alla polismyndigheter, , , , , länsstyrelserna och, i vissa delar, . 32Kommittédirektiv, Uppföljning och utvärdering av Kvinnofridspropositionen, dir. 2003:112. 33SOU 2004:121, Slag i luften En utredning om myndigheter, mansvåld och makt. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 att våldsamma män ska ändra sitt beteende och verksamheter som arbetar med barn som lever med våld i familjen. Såväl verksamheter i offentlig regi som frivilligorganisationernas arbete ingick i studien. Resultatet publicerades i rapporten barns upplevelser En kartläggning av interventioner, kunskap och utvecklingsbehov.34 3.2.4 Regeringens styrning av Kriminalvården fördelas ärenden som gäller kriminalvården till . Även myndigheten hör till . Det innebär att departementet ska bereda regeringsärenden rörande förslag till mål för politikområdet. Det ingår vidare i departementets arbetsuppgifter att följa upp Kriminalvårdens verksamhet. Departementet bereder vidare ärenden inom politikområdet Rättsväsendet, vilket bl.a. innefattar anslag för utgiftsområde 4 Rättsväsendet där Kriminalvården ingår. För rättsväsendet har frågan om mäns våld mot kvinnor varit en prioriterad fråga . Regeringen uppmärksammade Kriminalvårdens arbete med behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer i sitt regleringsbrev för myndigheten för respektive 2007. Regeringen efterfrågar en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits för att fortsätta utvecklingen av program för klienter som dömts för våld i nära relationer (2006).35 Dessutom skulle Kriminalvården redovisa hur de särskilda medel som avsatts har använts. begär regeringen att Kriminalvården ska analysera och kommentera effekten av vidtagna åtgärder. har också Kriminalvården fått särskilda medel, , för att förstärka behandlingen av sexualbrottsdömda män och män som dömts för våld i nära relationer.36 Utöver de ovannämnda insatserna när det gäller verksamheter som riktas mot våldsutövande män påpekar att regeringen även har behandlat denna fråga i propositionen stöd till våldsutsatta kvinnor (prop. 2006/07:38). I propositionen lyfter regeringen fram två aspekter av problemet som rör män som utövar våld mot kvinnor. Det ena är vikten av att inrikta sig på åtgärder för de män som befinner sig i riskzonen för att begå brott för att de aldrig ska nå dit. Den andra aspekten är att hjälpa män som utövar våld att upphöra med det. I detta sammanhang uppmärksammar regeringen behandlingsprogram IDAP.38 Regeringen konstaterar att de män som deltar i programmet behöver nödvändigtvis inte vara dömda utan kan även komma in via samverkansprojekt som till exempel 34Näringsdepartementet, Mäns våldsutövande barns upplevelser En kartläggning av interventioner, kunskap och utvecklingsbehov, 2006. 35Regeringen, , Regleringsbrev för avseende Kriminalvården, Regeringsbeslut . 36Regeringen, , Regleringsbrev för avseende Kriminalvården, Regeringsbeslut . 37E-brev från som svar på frågor i E-brev . 38Integrated Domestic Abuse Programme, se vidare kap. 4. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER i och Borås.39 Regeringens redogörelse för att både dömda och icke dömda deltar i Kriminalvårdens program leder i propositionen inte fram till något ställningstagande. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att insatser som riktar sig till våldsutövande män är en viktig del för att förebygga mäns våld mot kvinnor. I sammanhanget nämns att har ett ansvar för att ta ett helhetsgrepp om frågan och se till att hela familjen får den hjälp och det stöd som respektive person behöver. har vidare i statsbudgeten anvisat för särskilda insatser för våldsutövande män (utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg). 3.2.5 Nya myndighetsuppdrag och medel Regeringen beslutade om särskilda medel till kommunerna som syftar till att förstärka kvinnojoursverksamheten och utveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld.40 Totalt ska i respektive län förmedla till kommunerna 2007 och 2008 förutsatt att beviljar medel . Därutöver avsätts till för projektet. ska bl.a. bistå länsstyrelserna med kunskapsstöd och ansvara för nationell uppföljning av satsningen. Satsningen behandlades dels i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1), dels i regeringens proposition stöd till våldsutsatta kvinnor (prop. 2006/07:38). beslutade regeringen om en rad uppdrag till bl.a. , och länsstyrelserna för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, våld i samkönade relationer och hedersrelaterat våld. Integrations- och jämställdhetsdepartementet finansierar uppdragen som beräknas uppgå till åren 20072009 under förutsättning att beviljar medel för 20082009.41 Regeringens uppdrag till innebär att polisen ska intensifiera sitt arbete för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, samt våld i samkönade relationer. Insatserna ska omfatta utbildning, informationsspridning till allmänheten och andra åtgärder som bedöms stärka det ordinarie arbetet långsiktigt. Avsikten med insatserna är att förbättra polisens förmåga att arbeta utifrån ett brottsofferperspektiv. Syftet med uppdraget är att ytterligare öka polisens kompetens och kapacitet i dessa frågor samt att stärka allmänhetens förtroende för polisen så att fler 2006/07:38, s. 24.