eunbil · GW0N75ADD · 2008-09-22 00:00:00 — Dagordningspunkt 3 Rubrik: Distribution av livsmedel till de fattigaste i gemenskapen Dokument: KOM(2008)563/3 SEC (2008)2436/2 Kommissionens konsekvensanalys behandlad vid samråd med : - Bakgrund Programmet har funnits och medfört att varor som köps upp för intervention (exv. spannmål, mjölkprodukter, nötkött och olivolja) distribuerats till behövande. då interventionslagren för kött minskade, infördes möjligheten att göra marknadsuppköp i de fall livsmedel ej fanns i interventionslager. ökade marknadsuppköpens betydelse och uppgick de till av livsmedelshjälpen. I praktiken fungerar programmet som sådant att när interventionslager saknas, gör kommissionen en beräkning av budgetutgiften för de saknade lagervarorna. Den budgetuppskattningen används sedan för att köpa upp livsmedel på den fria marknaden genom anbudsförfarande. Ett anbudsförfarande används också för att omvandla lagervaror som spannmål till bearbetade produkter inom samma kategori, såsom pasta och mjöl. Enligt nuvarande regler begränsas uppköpen till de produkter som får interveneras, vilket innebär att frukt och grönsaker exempelvis inte ingår i programmet. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 i Fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Svensk ståndpunkt Regeringen anser att detta är en socialpolitisk fråga och inte en jordbrukspolitisk fråga. Regeringen är kritisk till kommissionens förslag. Det har länge varit den uppfattning att avsättningsfrämjande stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska avskaffas. Kampen mot fattigdom och utslagning i samhället bör ske inom det sociala området och vara varje medlemslands ansvar enligt subsidiaritetsprincipen. inställning EP har ej yttrat sig i frågan . Förslaget Förslaget ska börja gälla från och med livsmedelsprogrammet 2010 och löpa i treårsperioder. Krav ställs på införande av nationella livsmedelsprogram. Programmet ska utvärderas genom en rapport från kommissionen till rådet och . Nationell medfinansiering introduceras. Marknadsuppköp ska bli tillåtet förutsatt att produkten ej finns i interventionslager. Organisationer som söker stödet ska på basis av ett nationellt program för livsmedelshjälp meddela Kommissionen sitt behov av livsmedelsstöd. Stödet kan finansiera transportkostnader, uppköp av varor liksom administrativa kostnader för stödberättigade organisationer. Utdelningen av mat ska vara gratis eller till en kostnad som inte är mer än vad som är försvarbara utgifter för implementeringen hos den distribuerande organisationen. Livsmedelshjälp ska bara ges till EU-medborgare, dock oavsett i vilket medlemsland man befinner sig i. Det är upp till medlemsstaterna att bestämma vilka som ska berättiga till livsmedelshjälp. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Programmet som regleras i en rådsförordning är frivilligt och direkt tillämpligt i . Ekonomiska konsekvenser Kommissionen har inte redovisat några budgetära konsekvenser utan hänvisar till att reglerna i sig inte kommer leda till budgetbelastning, utan budgeten kommer att påverkas första gången , i och med det nya livsmedelshjälpsprogrammet. I samband med utformningen av programmet kommer finansieringen beslutas. Programmets betydelse har ökat i takt med utvidgningen. Stigande livsmedelspriser har ökat kostnaderna för att ge livsmedelsbistånd, liksom risken för livsmedelsbrist bland EU:s fattiga befolkning. Kommissionen medger att gemenskapsprogrammet inte kan vara den enda lösningen på matbristen hos de uppskattningsvis 40 miljoner människor som 2006 uppskattades vara i riskzonen för livsmedelsfattigdom i EU-25. Definitionen på en person som lider av matbrist i EU, är enligt kommissionen, en person som inte har råd att äta kyckling, fisk eller kött . 2006 fick mer än 13 miljoner människor livsmedelshjälp genom programmet. Kommissionen önskar att programmet ska inspirera medlemsstaterna att starta liknande program, som de påpekar att budgeten för sådana aktioner saknas i de nya medlemsstaterna. uppgår budgeten till . Det uppskattas bli 5 till 12 måltider för 13 miljoner människor, beroende på omkostnader per måltid. Kommissionen uppskattar att 30 miljoner människor är i behov av livsmedelshjälp i de medlemsstater som tillämpar systemet. Beroende på vilket fattigdomsmått (olika mått innebär olika stort antal behövande personer i EU) som används kan kostnaden för hela programmet variera mellan ca och i EU-27 enligt kommissionen. När programmen startade uppgick budgeten till . uppgick budgeten till ca och ökningen därefter beror nästan uteslutande på utvidgningen. Enligt kommissionen har antalet fattiga i gemenskapen i övrigt inte ökat . Enligt uppgift från kommissionen uppgår inhemska livsmedelshjälp till , vilket kommissionen dock förklarar med att saknar det välfärdssystem som finns i . Övrigt Intervention: Utbudsstyrande åtgärd som innebär att produktionsöverskott på marknaden köps upp till garantipris av offentliga interventionsorgan för att hållas i lager. De lagrade produkterna kan förstöras, användas för humanitära ändamål eller säljas igen av kommissionen. uppskattades 79 miljoner människor vara i riskzonen för fattigdom i EU.