rfr · GV0WRFR11 · 2008-02-01 00:00:00 — Ordföranden: övergår till att lämna ordet fritt i första hand till ledamöter som önskar ställa frågor. Men ni som är särskilt inbjudna hit får också möjlighet att komma med kommentarer. (): Jag har hört att vi ska gilla läget. Jag trodde att det var en schlager eftersom vi har hört det så . Jag har en fråga till , som bland annat tog upp frågan om ett krypteringskort. Men om förslaget ligger som det är nu är risken stor att vi tvtittare måste införskaffa oss fler kort och boxar. Har du någon hum om eller tänkt på vad det skulle kosta? OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 , Broadcast: Det skulle kosta en massa pengar, så det måste vi undvika. Vad vi kan vara säkra på är de investeringar som konsumenten skulle pådra sig helt oförskyllt, och ingen av oss önskar den situationen. Jag är osäker på hur stor risken är för den situationen. Risken behöver inte vara stor om programbolagen tar det ansvar de säger att de ska ta. Jag ville påpeka i mitt inlägg att det som är helt grundläggande för att vi ska nå dit är att du separerar den tekniska plattformen från betal-tv-funktionen. Då får du en neutral part som garanterar inte bara konsumenternas enkla tillgång men också en konkurrensneutral situation för såväl betal-tv-operatörer som programbolag och som kan fokusera utvecklingen. För att det ska vara enkelt tillgängligt är det en box och ett kort som vi har pratat om. Det förutsätter ett gemensamt krypteringssystem. Vi har i andra sammanhang från Canal Digitals sida och Viasats sida sagt att vi accepterar fullt ut att man fortsätter att använda det krypteringssystem som används i marknätet . De korten går att uppgradera genom en utsändning i nätet. Kunden behöver inte göra någonting mer än att ringa till kundtjänst om han eller hon vill byta betal-tv-operatör. i (s): Precis som säger har det uttryckts att vi måste gilla läget. Ni har från programbolagens sida uttryckt att ni är beredda att samverka, att ni ska satsa allt vad ni kan på detta. Vi har olika stora programbolag. En del har väldig tyngd och bredd och har stort utbud i sitt sortiment. Det måste ändå finnas en balans i detta så att de små kanalerna också kommer fram med sina synpunkter och får möjligheter att ha en styrfunktion i detta. Där har jag en fundering. Min andra fundering gäller att för att få sändningstillstånd är man tvungen att gå med på en samverkanslösning. sitter programbolagen runt ett förhandlingsbord, vilket man kan tvivla på är en bra lösning i en konkurrenssituation. Man kommer överens, och sedan dyker det upp ett nytt programbolag. Är det tvunget att gilla läget och tacka och ta emot, säga ja eller nej, till vad som har kommits överens i samverkanslösningen för att över huvud taget få ett sändningstillstånd? Eller kommer det programbolaget också att ha möjlighet att påverka? , Radio- och : Tack för frågorna. Den första delen var en insiktsfull fråga. Det finns en motsättning mellan stora och små programbolag. Vissa är stora, och det finns flera mindre nischkanaler. Vi har träffat kanalerna. Vi är medvetna om det hela, och även småkanalerna är medvetna om det hela. De samtalar sinsemellan och tillsammans. De har påbörjat arbetet med att få fram gemensamma riktlinjer för småbolagen. Då tror jag att de också kommer att få ett betydande inflytande i processen. Den andra frågan gällde sändningstillstånd. De ska ju komma överens. Om det är något bolag som inte kommer överens, men de andra gör det, får det bolaget inte tillstånd. Det är en livlina. Den sista livlinan är, som sade, att ytterst kan vi meddela villkor, även om de inte är överens. Det är en nyhet. när regeringen hade hand om det hela skulle villkoren vara 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV godkända av programbolagen. finns en möjlighet för oss att gå in, fast vi ska undvika det scenariot, en reservutgång. Den sista frågan gällde hur det är med de tillkommande programbolagen när väl avtalet är slutet. Man får försöka tillgodose kanske även tillkommande. Man får inte glömma bort att avtalen omförhandlas. Vi har tänkt oss ett sexårigt avtal. Sedan omförhandlas avtalet. Det kommer nya aktörer. Frågan är vad som händer om vi får mer kapacitet. Det kan bli så att det kommer in fler kanaler. Då blir det kanske också en omförhandling. Det finns en viss beredskap för de tillkommande bolagen. , : Jag kände mig lite träffad eftersom är en av de större aktörerna i marknätet. Fram till har det varit en uppdelning mellan de lite större och de lite mindre kanalerna. Men jag vill betona att det har varit mest av praktiska skäl. Det kan vara svårt att få ihop allas agendor för att träffas vid ett och samma tillfälle. Vi har haft ett möte, och det kändes öppet och bra. Vi har växlat idéer. Det finns en samsyn mellan både de mindre och de större. Jag hoppas att det är något av de mindre bolagen som kan bekräfta detta. Jag vill precisera en sak. Det gick lite snabbt när jag pratade om frekvenserna. Jag ville betona att det finns andra branscher som gärna vill få tillgång till frekvenserna, bland annat telekombranschen. Vi ser det som viktigt att kunna lämna över frekvenser till andra branscher så snart det fysiskt är möjligt. Jag vill bara betona att den tid som tv-branschen behöver tillgång till frekvenserna är för att möjliggöra flytten till MPEG-4 på ett smidigt sätt för konsumenterna. Det handlar inte om att stänga ute telekom från frekvenserna. , Broadcast: Jag är fräck och tar tillfället att få prata lite till. Det gällde frågan om de små programbolagen. Jag vill från Canal Digitals sida understryka att vi ser problemställningen i förhållande till mindre programbolag. Det finns flera saker som de kan oroa sig för, bland annat att när man öppnar för konkurrens innebär det att något av de mindre programbolagen riskerar att hamna utanför något betal-tv-paket och inte få distribution. Då vill jag annonsera att kommer att lägga fram ett förslag som garanterar distribution av mindre programbolag i förhållande till hur vi ska fördela kostnader för detta mellan oss operatörer som kommer in i marknätet. Den risken ska inte finnas, utan också små programbolag ska ha en garanterad distribution. , : Jag vill understryka det som har sagt och göra det ännu mer konkret. Merparten av programföretagen hade ett möte i går. Alla hade möjlighet att delta, både de större och de mindre programföretagen och kanalerna. Det resulterade i en sådan samsyn på den framtida processen att jag här och i stället för efter mötet kan tala om för Radio- och att vi vill träffa er för en gemensam diskussion. Vi arbetar på ett konkret sätt och försöker lösa frågorna. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Det är sällan som alla får som de vill när man ska lösa komplicerade frågor, och därav benämningen gilla läget. Men som också har understrukits av flera, om man ska sända i marknätet måste man ställa upp på de spelregler som gäller och hitta lösningar. Jag ska inte polemisera med , men jag kan konstatera att kvintessensen i det som jag försökte säga om är att det inte finns en lösning för att lösa operatörsfunktionen i ett digitalt marknät. Vi har haft en lösning i , och vi är på väg mot en ny. Jag vill hävda att man har valt en delvis annan i . Man är på väg att införa en lösning som inte riktigt är densamma som någon av dem i , och man har ytterligare en lösning som inte direkt påminner om den som vi kommer att få i i . Det finns alltså många sätt att skära en limpa. Vi har valt vårt sätt. Det är de förutsättningarna som gäller för oss. Inom den ramen ska vi lösa frågan. Vi kommer att göra det på ett sådant sätt tror jag att inga ska känna sig förfördelade. fråga om vad som händer med dem som kommer in senare och som inte var med när man lade upp spelreglerna visar att det kanske är en av nackdelarna med förslaget som det ser ut. Men det är någonting som alltid uppkommer när man överlämnar till marknadsbestämda lösningar. De som är först på marknaden lägger fast spelreglerna. Huruvida det leder till någonting som kan verka konkurrenshämmande och hindrar inträde får i så fall värderas av konkurrensmyndigheterna. Här i har vi kommit så långt i modellen att den säkerhetsventilen finns redan i processen här och genom skyldigheten för Radio- och att hantera frågan i samråd med . , : uppmuntrade någon av oss små kanaler att bekräfta att vi samverkar. Det intressanta är när man hör att det finns vissa stora aktörer och vissa mindre aktörer. Det är naturligtvis sant. Vi mindre kanaler har till att börja med träffats i en enskild grupp. Vi representerar ändå 17 licenser. Det är en ganska stor del av det totala antalet licenser. Vi har valt att se på det inte utifrån ägarförhållanden och andra agendor utan mer utifrån att vi representerar ett antal licenser. Det är väl så diskussionerna fortlöper. (): Fru ordförande! Jag får bara säga först, som en kommentar, att jag är väl medveten om att det förekommer dubbelbetalning och att man använder sig av olika plattformar. Men det var intressant att höra hur konsumenten skulle uppfatta det om hon fick en dubbelbetalning inom en och samma plattform. Men det är inte min frågeställning. Under den här förmiddagen har vi väldigt mycket diskuterat frekvensutrymme, migrering och så vidare. Egentligen är det inte någon stor fråga för det betänkande som vi ska behandla i kammaren . Det är bara en fullmakt för regeringen som vi kommer att besluta om, en lagstiftning som ger regeringen rätt att fördela detta utrymme. , när vi ändå är här, är det givetvis intressant att diskutera de här frågorna när vi har en samlad kompetens. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV direkt när det gäller det digitala marknätet diskuteras ju mycket. Men hur kommer det att fungera för Com Hem? Det är jag intresserad av. Com Hem distribuerar så att säga kanaler inom sina kabelnät. Hur kommer man att hantera MPEG-4-situationen? , : Din fråga är hur vi ser på övergången till log- in-konverteringen. Com Hem levererar hd-tv i sina nät. Vi har inte de begränsningar som luftens spektrum ger i den här frågan. Exakt tajmning för vår teknikstrategi tänker jag inte avslöja. Det uppenbara svaret på frågan är att vi inte har samma begränsning. , : Jag har en kommentar till fråga. Det som vi kan kalla för den tekniska signaltransparensen mellan olika plattformar, att det som görs på ett ställe också görs på ett annat, är inte en ny problemställning. Den absoluta merparten av tittarna i Com Hems kabelnät tittar på tv analogt, trots att vi bara har digitala sändningar i marknätet. Den här problemställningen, att man måste göra förändringar, konverteringar, av signalerna när man går från en plattform till en annan har vi och har haft . Det är ett resultat av det sätt på vilket regering och riksdag bestämde sig för att hantera frågan om vidaresändningsskyldighet och, kan man säga, att inte gå in och reglera i tekniskt avseende vad som ska hända i kabelnäten, vilket sannolikt hade varit svårt med hänsyn till hur grundlagen är utformad bland annat. Vi kan jämföra med , där det nu mer eller mindre tvingande kommer att krävas att kabelnäten ska migrera till digital utsändningsteknik. Men återigen, man väljer olika lösningar i olika länder, och vi har lärt oss i att leva med det som gäller här. De tekniska skillnaderna i utsändningsmöjligheter mellan olika plattformar kommer givetvis att påverka förutsättningarna för att få ut nya tjänster. De kabel-tv-tittare i Com Hems nät eller andra kabelnät som sannolikt även under till kommer att se tv analogt kommer givetvis inte att kunna ta del av en hd-tv-kanal. Vi vet det, och vi tror att värdet, glädjen och nyttan med de nya tjänsterna kommer att vara det bästa övertalningsargumentet för att få till stånd teknikförändringar även i andra plattformar än marknätet. , : Jag vill adressera den fråga som ställde om nästa skede, när det eventuellt tillkommer nya kanaler i marknätet, om de måste anpassa sig till den överenskommelse om samverkan som föreligger. Så blir det ju rörande de tekniska frågorna. ska vi komma ihåg att detta inte är någon skillnad mot . Även ett tillkommande programbolag har ju, som det har varit historiskt sett, alltid varit tvunget att anpassa sig efter de spelregler som finns vad gäller multiplexering och åtkomstkontroller. Skillnaden nu kommer att bli att det är programbolagen, både med stöd av och med Radio- och som någon form av domare, som har möjligheten att själva besluta om sin egen framtid och komma överens om hur denna samverkan ska ske. har det varit så att man har pekat på att en monopoloperatör, nämligen Boxer, ska sköta OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Kravet på samverkan har alltid funnits för tillkommande tv-kanaler. Idén är att man ska få möjlighet att tillkomma som ny spelare på lika villkor. Min uppfattning är att det är viktigt för programbolagen att i samråd med Radio- och säkerställa att det även råder lika villkor för tillkommande operatörer så att de får en reell konkurrens och en god tillgänglighet. (): Fru ordförande! Jag skulle vilja få ett klargörande, kanske från Radio- och , om följande. och har sagt att det finns en annan möjlighet att lösa hela problemet genom att skapa en neutral aktör som sköter den tekniska plattformen. Någon annan, jag tror att det var representanten för SVT, kallade detta för någonting som är bra på papperet men som är ganska omöjligt i verkligheten, därför att vi i redan har valt något annat. Finns det någon möjlighet att införa det system som har föreslagit? Är det praktiskt möjligt? , Radio- och : Detta var dagens svåraste fråga, skulle jag vilja säga. Det är så att det finns olika modeller för att lösa de här frågorna. har vi i haft en modell, och den måste ändras. Frågan är hur vi ska ändra den. Där har lagt fram hur han ser på det hela. Den modellen har ju förtjänster, men även den har vissa svagheter. Framför allt måste man beakta att situationen i är sådan att vi har haft en dominerande part på marknaden som har varit operatör. Hade vi börjat från scratch hade det varit lättare. Det är lättare att bygga upp något nytt. Men vi måste utgå från att det finns en dominerande aktör, därför måste vi få ihop lösningar som stämmer överens. Men det finns också andra lösningar. Jag är övertygad om att programbolagen diskuterar en rad lösningar. Det har vi också gjort med programbolagen. Vilken lösning som är den bästa är väl svårt att säga . Jag tror att programbolagen har kommit långt på den vägen, och vi tänker också på det hela. Men vi är inte färdiga där så jag tror att det är svårt att säga vilken modell som kommer att lösa alla problem. Det är en sak som programbolagen, vi och operatörerna har att brottas med ett tag till. Tyvärr kan jag inte ge något klart besked i den frågan. Jag är rädd att ingen kan göra det . Det är ju så också att frågan faktiskt ligger hos . Vi har från vår sida inte velat gå ut med något innan har antagit propositionen. Därför har inte vi satt ned foten och talat om hur vi ser på det hela. Vi avvaktar först beslut. Sedan kommer vi att ta klarare ställning till de olika modeller som finns. Per , : Jag tänkte också bara kommentera att det finns ett antal olika varianter, och jag har inte haft förmånen att få titta in i förslag mer i detalj. Mig veterligen skulle en sådan konstruktion bli helt unik i världen. Det är inte så att man har ett neutralt bolag där några sitter gemensamt och bestämmer över hur utvecklingen ska gå till. Det funkar säkert jättebra om alla har en gemensam vision, det vill säga att det här vill vi göra, de här tjänsterna vill 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV vi ha in i marknätet. När man skapar den gemensamma visionen finns det alla förutsättningar att göra på det sättet. Det är viktigt att man har den gemensamma visionen. Sedan kan man fråga sig vad som händer om tre om de här visionerna går åt olika håll, en operatör går åt ena hållet och en annan åt andra hållet. Det finns nog en del problemställningar som man får titta på, därför att lite som säger här det finns ett antal olika förslag eller varianter som löser problemet med den situation som vi har . Tittar vi på satellitsidan i kan vi konstatera att det finns två olika plattformar, varav den ena representeras av och det andra är Viasat. Där har man inte samordnat någonting. Där är det uppenbarligen olika boxar, olika tekniker och sådana saker. Där finns inte synergierna. Den sista frågan ställdes av som undrade om olika boxar. Det viktigaste är att man kommer överens om ett krypteringssystem. Kommer man överens om ett krypteringssystem funkar alla de boxar som finns ute på marknaden. i (s): Det är många funderingar. En sak som har varit väldigt mycket diskuterad uppe i vid övergången i är vad som händer med grannländernas television. Om vi kommer att använda olika tekniker, blir det då omöjligt att kunna se mer av norsk, finländsk och dansk tv? Sedan har jag en direkt fråga till The Voice också. När vi gick över till digitala sändningar var det sagt att det skulle finnas ett antal frikanaler. För konsumenternas del har detta varit väldigt bra. Det har gett ett mervärde att man har haft mer än public service-kanalerna som frikanaler, utan att behöva betala för ett kort. Min fråga till The Voice är: Ni fungerar ju som fri kanal och inte som betalkanal, ser ni någon möjlighet, när man släpper kravet att det ska finnas frikanaler, att även i fortsättningen kunna vara en fri kanal? Bo Thorp, The Voice TV: Vi måste utvärdera denna utveckling. Där har jag inte hört exakt hur det går. Det är som driver de frågorna hos oss. Jag måste faktiskt be att få återkomma exakt om det. Vår möjlighet ligger där, och vi vill ju vara tillgängliga. Det kan man nog säga. Men det vore bra om jag fick återkomma senare efter att jag har kollat med vår vd. (): Fru ordförande! Jag måste korrigera . Det har inte förelegat något krav på att det ska finnas frikanaler bortsett från public service-kanalerna. I det betänkande som KU antog 2003, tror jag att det var, sades att programföretagen själva fick avgöra om de ville vara betal- tv-kanaler eller frikanaler. , : Jag tänkte att jag skulle besvara frågan om grannlandskanaler. Vi är ju en av de kanaler som sprids till grannländerna, så de ligger nära hjärtat. och kommer att starta i MPEG-4 bägge två. har startat i MPEG-2. Har man MPEG-4 kan man också se MPEG-2, men det går inte åt andra hållet. Det innebär att vi inte kan se danska och norska kanaler. Vi kan däremot se finska. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 till MPEG-4 kan vi se de danska kanalerna, däremot inte de norska. Det har att göra med att det norska nätet är helt krypterat. Där krävs det alltså ett norskt kort. Finska kanaler ska inte vara något problem, oavsett MPEG-2 eller MPEG-4. För mig som är från är det naturligtvis väldigt viktigt att vi går över till MPEG-4 så att vi kan se tv från . Ordföranden: Men norrmännen kan se svensk tv? (, : Ja.) Det verkar som om det är slut på frågandet från utskottets ledamöter. Jag frågar bara för ordningens skull om det är någon som jag har missat som önskar ordet. , : Jag är inte utskottsledamot, men jag vill kommentera en sak som tog upp. Jag hoppas att utskottet inte har uppfattat att jag och kanske andra har uppehållit oss vid någonting som inte egentligen är föremål för utskottets behandling här och , nämligen frågan om migrering till en ny komprimeringsteknik för att åstadkomma ytterligare frekvensutrymme . Men den samstämmiga beskrivningen här tror jag vittnar om att detta inte är ett hugskott från enstaka kanaler, utan detta är ett uttryck för vad broadcast-industrin tycker och tänker. Även om det inte är föremål för den direkta behandlingen från utskottets sida tror jag mig med min gamla rudimentära kännedom om statskunskapsfrågor kunna komma till slutsatsen att det står utskottet fritt att säga och tycka saker om man anser att det är relevant för de beslut som man fattar. Ordföranden: Det var ett alldeles riktigt påpekande. Så är det. Då, mina vänner, vill jag framföra ett mycket varmt tack till alla medverkande. Tack för att ni tog er tid att ställa upp! Det har varit ett både intressant och tankeväckande diskussions- och informationsutbyte som vi har haft här . Mycket tack ska ni ha allesammans! Härmed är också sammanträde avslutat. Deltagare vid offentliga utfrågning om tillstånd för digital marknad, , strategiansvarig (TV3, TV6, Per , teknisk utvecklingschef Bo Thorp, programchef , marknads- och informationsdi- 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer