rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — För personer med inkomster över brytpunkten, där en del av inkomsten utgör näringsverksamhet, kan det av tabell 10 konstateras att skattekonsekvenser av att inneha en skogsfastighet mycket väl kan överstiga en real avkastning från skogsbruket på exempelvis samt en inflation på . AVKASTNING AV ETT SKOGSFASTIGHETSKÖP, I PROCENT, MED En real avkastning på samt inflation, innebär en nominell avkastning på . Denna inkomst är före skatt och ska inte beskattas förrän den realiseras. Dessa kan jämföras med skattefördelar som kan uppnås. Vid en marginalskatt över brytpunkten minskar skatten på i resultat med . Som visats ovan behöver inkomsten ökas med för att erhålla efter skatt. Vid i fördelningsprocent leder i investerat kapital till i minskad skatt genom räntefördelning med ovanstående antaganden, vilket motsvarar i inkomst före skatt. Förutom fördelarna med räntefördelning leder skogsinnehavet i sig självt till en inkomst på före skatt i real inkomstökning eller före skatt i nominell inkomstökning. Denna inkomst från skogen ska dock inte beskattas förrän den realiseras. Räntefördelningsunderlaget kommer dock att minska i värde med inflationen till skillnad från skogsnettot. Individer med hög marginalskatt har störst värde av att minska sin beskattningsbara inkomst på kort sikt medan denna grupp har störst nytta av att kunna räntefördela sina inkomster. Dessa två intressen står därmed i konflikt med varandra för höginkomsttagargruppen. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Den fördelningsränta som används vid beräkning av räntefördelning i enskild firma och handelsbolag är satt så att neutralitet ska erhållas för egna företagare, oavsett om inkomsten deklareras under näringsverksamhet eller om man innehar ett aktiebolag. Nivån på fördelningsräntan kan dock verka snedvridande om marknadens förräntningskrav är olika i olika branscher, t.ex. beroende på att risken bedöms olika vid olika placeringar. Den tillämpade räntan inom skogsbruket är lägre än fördelningsräntan. Detta medför en skattefördel då arbetsinkomster kan omvandlas till lågbeskattade kapitalinkomster. Inom andra branscher, som upplevs som mer riskfyllda, finns inte dessa möjligheter. Ett annat problem är att avverkningar medför ett större fördelningsunderlag medan planteringar och skogsvård leder till ett mindre fördelningsunderlag. I båda fallen blir effekten en omfördelning av förmögenhet.86 Maximalt tak för expansionsfond Liksom räntefördelning, påverkar skulder och tillgångar möjligheten att göra avsättningar till expansionsfond. Expansionsfondsutrymme på grund av fastighetsinnehav och skogsavdrag fastställs på liknande sätt vid beräkning av expansionsfondens tak, som vid underlag för räntefördelning. En skillnad är dock att expansionsfond beräknas på ingående balans till skillnad från räntefördelningsunderlag som beräknas på utgående balans. Avsättningar till skogsavdrag minskar möjligheten till expansionsfondsavsättning på ett likartat sätt som skogsavdraget minskar underlaget för räntefördelningsunderlaget. Om det inte funnits möjlighet att göra avsättning till skogsavdrag hade expansionsfonden enligt forskarnas bedömning varit av betydligt större betydelse vid stora intäkter som kommer ojämnt fördelade i tiden, som t.ex. större skogsavverkningar. (2002) visar att för en skogsägare med lån blir det lönsamt att utnyttja skogsavdraget. Det blir ytterligare vinster om marginalskatten sänks över tiden. Skatt vid försäljning av en skogsfastighet Skogsavdrag innebär inte att en inkomst blir skattebefriad utan att den skattesmässiga inkomsten senareläggs. Det ekonomiska värdet av denna senareläggning påverkas bl.a. av inflation genom att skogsavdraget är fastställt i nominella belopp. Värdet av skogsavdraget kan exemplifieras på följande sätt. Om innehavstiden för en fastighet antas till och hela skogsavdraget yrkas första året samt inflationen antas till , innebär detta att realt sett återstår endast av det reala värdet av skogsavdraget vid avyttringstillfället. Vid högre inflation eller längre innehavstid minskar den reala kostnaden ytterliggare för återläggning. 86 , 2002. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER I samband med denna återläggning finns normalt sett möjlighet till särskild skatteberäkning, vilket medför att den ackumulerade inkomsten kan fördelas . Om personen i fråga har hunnit bli ålderspensionär påverkar inte återläggningen sociala förmåner eller pension. Dock utgår särskild löneskatt på i stället för egenavgifter på i många fall strax av den deklarerade inkomsten i inkomstslaget näringsverksamhet. Som sagts övertar mottagaren vid arv eller gåva givarens ingångsvärden och gjorda värdeminskningsavdrag. Den nya ägaren kan inte yrka mer i nytt skogsavdrag om överlåtaren redan utnyttjat skogsavdraget fullt ut, vilket är helt naturligt eftersom någon köpeskilling inte erlagts. Säljarens incitament för avverkning och skogsvård Säljaren har att ta ställning till om avverkning ska ske före fastighetsförsäljningen och därmed få ett lägre pris för fastigheten eller om avverkningar ska avstås och därmed få ett högre pris för fastigheten. Troligen är dock inte priset detsamma när skogen säljs som virke eller som rotstående skog tillsammans med den övriga fastigheten. Hur mycket skatten blir på säljarens avverkningsintäkt är beroende på vilken skattesats säljaren har. Tre principiellt olika skattesituationer kan särskiljas: Vid ett underskott i näringsverksamhet kan det vara intressant att avverka före fastighetsförsäljningen. Om det finns tillräckligt med räntefördelningsunderlagsutrymme, skatt, har det skattemässigt relativt liten betydelse om avverkning sker före försäljningen eller om fastigheten säljs med ett högre virkesförråd. När inkomsten ska beskattas i näringsverksamhet och skatten inklusive sociala avgifter är (flertalet skogsägare har en skattesats om ), kan det ur skattemässig synvinkel vara mer intressant att beskatta försäljningen som en kapitalvinst i inkomstslaget kapital, dvs. att avstå avverkning inför försäljningen. Det senare är intressant på grund av att vid beräkning av kapitalvinster vid försäljning av näringsfastigheter tas av vinsten upp till beskattning i inkomstslaget kapital, vilket i praktiken leder till en skatt på av den uppkomna kapitalvinsten. Detta gör att säljaren i många fall kan acceptera ett lägre pris per skogskubikmeter när skogen säljs enligt kapitalvinstreglerna jämfört med att virket säljs före fastighetsförsäljningen. Det är därför tänkbart att reglerna om skogsavdrag minskar avverkningsincitamenten i slutet , om skogsavdraget höjer fastighetspriserna. Ett större virkesförråd leder till ett högre pris på fastigheten vilket i sin tur leder till större skogsavdragsutrymme. Skogsavdraget har ett ekonomiskt värde, vilket gör att priset på fastigheten kan bli högre med ett större skogsavdragsutrymme. Både skogsavdrag och i skatt på kapitalvinst vid avyttring av näringsfastighet skapar incitament att senarelägga avverkningar tills fastigheten är såld. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Sammanfattningsvis konstaterar forskarna att från skattesynpunkt minskar i många fall säljarens incitament att avverka skog strax före en försäljning medan motsatsen gäller för köparen, se nedan. Från skattemässig synpunkt är det däremot fördelaktigare för säljaren av fastigheten att göra resultatsänkande skogsvårdsåtgärder, jämfört med att köparen gör det. Dels sker avdraget i inkomstslaget näringsverksamhet för säljaren med i många fall en skattesats på och värdeökningen tas upp som kapitalvinst med en effektiv skattesats på . Om fastigheten stiger i pris ökar därmed också skogsavdragsutrymmet för köparen. Ur ren skattesynpunkt bör därmed säljaren ta kostnader före försäljningen av fastigheten och köparen ta intäkter efter försäljningen när skattesatserna är 50 . I praktiken kan dock detta vara svårt att utnyttja fullt ut eftersom avverkningsintäkter tidsmässigt ofta ligger före skogsvårdsåtgärder. Köparens incitament för avverkning och skogsvård För köparen av en skogsfastighet utgör inte köpet någon avdragsgill kostnad. Avverkningsintäkterna utgör en skattepliktig intäkt som kan reduceras med skogsavdraget. Detta påverkar betalningsförmågan för skogsfastigheter samt möjligheterna att finansiera köpet genom avverkningsintäkter. Både kapitalvinstreglerna med en effektiv skattesats på samt möjlighet för köparen att utnyttja skogsavdrag flyttar incitamentet att avverka från säljare till köpare. Ur lönsamhetssynpunkt ökar köparens incitament att avverka skog genom att det blir mer kvar efter skatt på grund av skogsavdrag. Detta innebär att ränteutgifterna kan minskas med ett större belopp med skogsavdrag än utan skogsavdrag. Ur lönsamhetssynpunkt är det därmed, utan beaktande av ändrad räntefördelning, lönsammare att avverka skog när det finns möjlighet till skogsavdrag jämfört med när det inte finns möjlighet till skogsavdrag. Det kan dock finnas köpare vars agerande styrs av likviditeten. Dessa köpare kan tvingas avverka mer skog ju mindre andel av avverkningsintäkterna som de har kvar när skatten är betald. Behöver skogsägaren ha fram ett visst belopp måste skogsägaren avverka mer, ju mindre belopp som finns kvar per kubikmeter när skatten är betald. Köparens incitament för skogsvård underlättas av att det finns mer pengar kvar efter skatt från avverkningsintäkterna. Detta underlättar finansieringen för t.ex. plantering. I och med att räntefördelningsunderlaget minskar med gjorda skogsavdrag kan skattesatsen bli högre för en del skogsägare på lite sikt. Detta ökar värdet av skattemässiga avdrag som t.ex. för planteringskostnader. De flesta skogsägare befinner sig dock inte i den högre delen av skatteskalan. En annan aspekt på skogsavdrag och plantering är att det skattemässigt inte finns samma behov för den enskilde skogsägaren att skaffa sig skattemässiga avdrag för att hålla nere inkomsten genom skogsvårdskostnader. Skogsägaren har ju kunnat minska sin deklarerade inkomst genom utnyttjande av skogsavdraget. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER Skogsavdraget underlättar finansiering av skogsfastigheter genom att det blir större belopp kvar av avverkningsintäkterna. Det är dock tänkbart att fastighetspriserna skulle ha varit något lägre om det inte funnits möjlighet till skogsavdrag. Lönsamheten i utnyttjandet av skogsavdrag Företagare med underskott har inte någon inkomstskatt på grund av näringsverksamheten. För företagare med tillräckligt räntefördelningsunderlag är skatten av vad de räntefördelar. Har de större räntefördelningsmöjlighet än vad de kan utnyttja, har det inte någon större betydelse att de minskar sina räntefördelningsmöjligheter genom att utnyttja skogsavdraget. För denna grupp är svaret ganska givet att det är lönsamt att utnyttja skogsavdragsmöjligheten. Nästa grupp är medelinkomsttagare med en skattesats på inklusive sociala avgifter där de sociala förmånerna har ett visst värde alternativt ålderspensionärer med endast särskild löneskatt. Skattekostnaden för denna grupp skiftar men antas här uppgå till . För varje som denna grupp avsätter till skogsavdrag minskar deras skattekostnad med ca som deras räntefördelningsunderlag minskar med . Skillnad i räntefördelningsunderlaget är därmed per (= ). Detta under förutsättning att skulder eller tillgångar i företaget ändras. Om skatten betalas med pengar som finns utanför företaget ändras räntefördelningsunderlaget med . Med en ränta på t.ex. innebär ett räntenetto på mot med avsättning till skogsavdrag. Så här långt kan skogsavdraget uppfattas som förmånligast, men då har inte möjligheterna till räntefördelning beaktats. Nästa steg är att se hur stort värdet är av förändrad räntefördelning. Om fördelningsräntan antas till innebär det att skogsägaren kan räntefördela mer när skogsägaren inte gör någon avsättning till skogsavdrag. Mellanskillnaden i skattekostnad är mellan räntefördelad inkomst och inkomst som beskattas i näringsverksamhet. Enligt tidigare beräkning motsvarar efter skatt före skatt med en skattekostnad på . Med i räntekostnad på bank och i fördelningsränta blir nettot efter skatt (22 + 27 40 = 9) sämre om skogsavdrag utnyttjas. Dessa beräkningar grundar sig på att skattereglerna inte ändras av fastigheten. Om fördelningsräntan i stället antas till blir det endast i sämre lönsamhet av att utnyttja skogsavdragsmöjligheten. Ju högre skattesats, desto mindre är lönsamheten av att utnyttja skogsavdraget. För höginkomsttagare i skattekostnad, innebär i skogsavdrag en minskad skattekostnad med ca , som deras räntefördelningsunderlag minskar med . Skillnad i räntefördelningsunderlag är därmed per . Med en räntekostnad på t.ex. innebär ett förbättrat räntenetto på mot med avsättning till skogsavdrag. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Nästa steg är se hur stort värdet är av förändrad räntefördelning. Om fördelningsräntan antas till innebär det att skogsägaren kan räntefördela mer när denne inte gör någon avsättning till skogsavdrag. Mellanskillnaden i skattekostnad är mellan räntefördelad inkomst och inkomst som beskattas i näringsverksamhet. Enligt tidigare beräkning motsvarar efter skatt före skatt med en skattekostnad på . Med i räntekostnad på bank och i fördelningsränta blir nettot efter skatt (14 + 100 40 = 74) sämre om skogsavdrag utnyttjas. Om fördelningsräntan i stället antas till blir det endast i sämre lönsamhet av att utnyttja skogsavdragsmöjligheten. För gruppen som inte låter kapitalet från inbesparad skatt stå kvar i företaget blir det ur räntefördelningssynpunkt än mer negativt att utnyttja skogsavdragsmöjligheten. Utifrån ovanstående kan konstateras att lönsamhets- och likviditetsaspekten av att yrka skogsavdrag står i motsatsförhållande till varandra. Detta orsakas av räntefördelningen. (2002) visar att för en höginkomsttagare är det mer lönsamt att utnyttja skogskonto än att utnyttja skogsavdraget. Skattesystemet är komplext och effekter av ändrat räntefördelningsunderlag kan vara svårt att genomskåda för den enskilde skogsägaren. Detta medför att detta regelverk inte får fullt genomslag vid beslut om avsättningar till skogsavdrag. En företagare agerar utifrån den upplevda situationen, vilket kan avvika från den verkliga. Skogsavdragets inverkan på fastighetspriserna Forskarna har som underlag för belysningen av skogsavdragets betydelse för priserna på skogsfastigheter gjort en litteraturgenomgång om priset på skogsfastigheter som redovisas i det följande. Enligt (1986) anser ungefär hälften av åborna (de som bor i anslutning till fastigheten) och av utborna (de som inte bor i anslutning till fastigheten) sig i första hand ha ekonomiska motiv för sitt ägande av skogsfastighet. Viktiga icke-monetära motiv för dem som äger skogsfastigheter är enligt författaren affektionsvärde och anknytning till bygden. (1989) har studerat prisbildning på jordbruksmark utifrån en teoretisk infallsvinkel. Det finns många likheter mellan jordbruksmark och skogsmark. Han omnämner några specifika faktorer för prisbildning på mark. Dessa är att utbudet förändras mycket långsamt över tiden samt att mark inte deprecieras genom utnyttjande i produktionen. Han tar även upp skattemässiga effekter som att värdestegring på mark inte beskattas förrän marken realiseras samt effekter av att staten i syfte att stimulera givet direkt skattefria bidrag och extra avdrag som reducerat den beskattningsbara inkomsten. (1996) visar att det finns ett positivt samband mellan priset på skogsfastighetsmark och andel produktiv skogsmark på fastigheten, kubikmeter per hektar, bonitet samt befolkningstätheten i området. Det finns ett negativt samband mellan kombinationen jordbruksmark och skogsmark. Det finns även ett negativt samband mellan storleken på fastigheten och hektarpriset. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER Rutegård (1998) som har studerat tillköp av skogsfastigheter finner bland annat att mängden avverkningsbar skog på basfastigheten har störst betydelse för det ekonomiska utfallet av tillköpet. Vid köp av skogsfastigheter realiseras enligt Rutegård ett omfattande eget skogskapital för att finansiera köpet av ny skogsmark. En reflektion som detta ger upphov till är att det inte bara är avverkningsstrategier på fastighet som säljs som påverkas av att det blir nya ägargrupper. För befintliga skogsägare som annars skulle gjort tillköp uppkommer därmed inte finansieringsmotivet för att avverka skog på den befintliga fastigheten. (2002) konstaterar att skogsavdrag, räntefördelning och regler för skogskonto ger skogsägarna stora skattefördelar. Detta menar han är en förklaring till höga fastighetspriser. 5.2.3 Hypoteser om skogsavdraget och dess effekter Baserat på den gjorda redovisningen om skogsavdraget och dess ekonomiska effekter för privata, enskilda skogsägare har forskarna formulerat följande hypoteser. Hypotes 1: Avverkningsvolymen ökar efter förvärvet av en skogsfastighet. Det är ur skattesynpunkt fördelaktigare att sälja en virkesrik fastighet framför att avverka och sedan sälja fastigheten. Köparen behöver finansiera köpet vilket avverkningar kan bidra till. Skogsavdraget stimulerar köparen till avverkningar och underlättar köparens finansiering av köpet. Hypotes 2: Skogsvårdsaktiviteten ökar med en viss fördröjning efter köpet av en skogsfastighet. Ökade avverkningar leder till kravet på och önskemål om ökad skogsvårdsaktivitet. är det ur skattesynpunkt fördelaktigare för säljaren att investera i skogsvård som på en perfekt fastighetsmarknad leder till ett högre pris för fastigheten. Ur likviditetssynpunkt är det dock mer motiverat med skogsvård efter att ha erhållit de inkomster som en avverkning genererar. Dessutom sker de utgiftskrävande skogsvårdsåtgärderna efter slutavverkningar. Hypotes 3: Personer som har köpt en skogsfastighet utnyttjar i större utsträckning möjligheten till skogsavdrag än personer som ärvt eller fått en skogsfastighet. Arv eller gåva innebär att avdragsutrymmet flyttas över till nästa ägare, vilket är helt naturligt eftersom någon köpeskilling inte erlagts. Eftersom det är vanligt att försöka utnyttja skogsavdraget så fort som möjligt är det troligt att avdragsutrymmet är begränsat för den nye ägaren. Köp av en fastighet innebär däremot att ett nytt avdragsutrymme kan beräknas. Hypotes 4: Personer som har köpt en skogsfastighet och som äger en eller flera fastigheter är mer benägna än personer som enbart äger en fastighet att yrka skogsavdrag. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 En skogsägare som köper ytterligare en fastighet har möjlighet att välja mellan att avverka på den/de gamla fastigheten/erna eller den nyinköpta fastigheten. Detta innebär ökade möjligheter att finansiera köpet. Om villkoren är uppfyllda för att det är ett rationaliseringsförvärv medför detta möjlighet till snabbare utnyttjande av avdragsutrymmet, och därmed underlättas finansieringen. Hypotes 5: Höginkomsttagare utnyttjar i mindre utsträckning möjligheten till skogsavdrag än övriga inkomsttagare. För en person med hög marginalskatt är det mindre lönsamt att utnyttja skogsavdraget än att räntefördela. En person som är nybliven skogsägare har dessutom möjlighet att kvitta underskott i näringsverksamhet mot förvärvsinkomsten. Detta är en större fördel för personer med hög marginalskatt än för personer med låg marginalskatt. Hypotes 6: Skogsägare med annan näringsverksamhet än skogsbruk utnyttjar i större utsträckning möjligheten till skogsavdrag än skogsägare med enbart skogsbruk. Resultaten från flera näringsverksamheter läggs samman till inkomstslaget näringsverksamhet. Underskott i skogsbruket kan således kvittas mot överskott från annan näringsverksamhet. 5.3 Resultat av studien om skogsavdragets användning bland skogsägare och dess effekter 5.3.1 Beskrivning av de studerade skogsägarna87 I telefonintervjuerna tillfrågades skogsägarna om hur de kommit i besittning av den skogsfastighet som de förvärvade . Tendensen är mycket tydlig, för nya skogsägare som inte yrkat avdrag är det, oavsett län, vanligt att skogsfastigheten erhållits genom arv eller gåva (av fallen). Någon påtaglig skillnad finns inte mellan förvärvssätt för skogsägare och nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag. Möjligen bör det framhållas att i är det något vanligare med köp bland nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag än bland skogsägare . Resultat om hur fastigheten förvärvades och betydelsen för möjligheten att yrka skogsavdrag är viktigt att komma ihåg i det följande eftersom nästa ägare vid arv eller gåva övertar den tidigare ägarens skogsavdrag, vilka är fullt utnyttjade. 87 Forskarnas val av upplägg, frågor och metod för genomförandet av studien ges i bilagorna 3 och 4. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER Olikheter mellan skogsägare och nyblivna skogsägare Personer som innehar en skogsfastighet som är inköpt och som köper en skogsfastighet skiljer sig från de personer som köper sin första skogsfastighet . Skillnader kan bl.a. ses i följande avseenden, se även tabell 11. Köpeskillingen är högre för skogsägare jämfört med nyblivna skogsägare. Detta gäller framför allt i . Skogsmarkens taxeringsvärde per hektar är för skogsägare som förvärvade sin första fastighet jämfört med de skogsägare som förvärvade sin första fastighet något lägre i och medan motsatsen gäller för . Skogsägare har jämfört med nyblivna skogsägare större belåning både totalt och som andel av köpeskillingen utom för där andelen är i stort sett densamma. En förklaring kan eventuellt vara att de som har skogsfastigheter har en större total balansomslutning än de nyblivna skogsägarna. En större andel bland skogsägare har annan förvärvsverksamhet jämfört med nyblivna skogsägare. Några påtagliga skillnader finns däremot inte inom länen mellan skogsägare och nyblivna skogsägare beträffande skogsareal på den nyköpta fastigheten. När det gäller geografiska olikheter kan bl.a. följande ses. Köpeskillingen minskar från söder mot norr som arealen skog ökar. En konsekvens blir att skogsmarkens taxeringsvärde räknat per hektar minskar. Belåningen räknat som andelen lån av köpeskillingen ökar från söder mot norr. (Nyblivna skogsägare i utgör ett undantag genom en iögonfallande låg belåning.) I absoluta tal är dock belåning högre i och lägst i norra eftersom fastighetspriserna är högre i söder och lägre i norr. Förekomsten av annan förvärvsverksamhet ökar något från söder mot norr. Andelen höginkomsttagare bland de skogsägare som äger en fastighet är högre i och jämfört med . Det kan vidare noteras att det inte är någon större skillnad i genomsnittligt antal ägda fastigheter för skogsägare , knappt tre, även om det finns en tendens till något fler i . 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER BESKRIVNING AV SKOGSÄGARE SEDAN TIDIGARE RESPEKTIVE NYBLIVNA SKOGSÄGARE I , OCH NORR- BOTTENS LÄN MED HJÄLP AV NÅGRA NYCKELFAKTORER 5.3.2 Skogsavdragets inverkan på avverkningar och skogsvård I figur 1 nedan visas de genomsnittliga avverkningarna per hektar och år , 20032005. Inom ägargrupperna finns det en tydlig tendens till minskade avverkningar från söder till norr om man beaktar de troliga effekterna av stormen i januari 2005.88 Nyblivna skogsägare i som inte yrkat skogsavdrag utgör dock ett undantag. 88 Enligt av stormen och rekommendationer för framtiden, medförde stormen stora ekonomiska förluster för enskilda skogsägare och för samhället. Nivån på de kalkylerade merkostnaderna kunde dock revideras /06. En viktig orsak till att de faktiska merkostnaderna hamnade på en lägre nivå stod att finna i att virkespriserna inte föll så kraftigt som befarat och att sortimentsutfallet blev bättre än kalkylerat, med mera sågtimmer. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER GENOMSNITTLIG AVVERKNINGSVOLYM PER HEKTAR PÅ NYFÖRVÄRVAD FASTIGHET OCH ÅR 20032005 I (LÄN 7), (LÄN 21) OCH LÄN (LÄN 24) FÖR DE SKOGSÄGARE SOM KÖPT EN SKOGS- FASTIGHET ÅR 2003 m3fub/ha/år , nya ägare, , nya ägare, , nya ägare, , nya ägare, ej , nya ägare, ej