rfr · GV0WRFR8 · 2008-01-01 00:00:00 — För att uppfylla instruktionen har SKI haft ett samarbete med kärnkraftsindustrin för att stödja doktorander på högskolor och universitet inom kärnkraftsrelaterade ämnen. vidgades detta samarbete till att även omfatta tjänster på (), () och (). Inom detta område ingår även stöd till den nordiska samarbetsorganisationen kärnsäkerhetsforskning (NKS). Syfte: Att tillse att utbildning och forskning säkras inom kärntekniskt relaterade områden. Syftet är också att stödja nordiskt kärnsäkerhetssamarbete. Utförare: , , (). Samarbete: Kärnkraftsindustrin, Nordiskt Kärnsäkerhetssamarbete (NKS). SKI ska enligt regeringsbrevet ge stöd till de lokala säkerhetsnämnderna ur forskningsanslaget. I detta stöd ingår kostnader för forskningstidning, resor relaterade till forskning, etc. , , är en central tillsynsmyndighet som bl.a. organiserar den nationella strålskyddsberedskapen. Myndigheten har ansvar för tillsyn av joniserande och icke-joniserande strålning samt beredskap mot kärntekniska olyckor, andra radiologiska olyckor eller nödsituationer samt radioaktivt nedfall. SSI finansierar såväl tillämpad som grundläggande strålskyddsforskning och bedriver i mindre omfattning också egen forskning. I synnerhet är det forskning gällande säker hantering av radioaktivt avfall och 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER begränsningar av utsläpp, nationell strålskyddsberedskap samt miljöövervakningsprogram som är försvarsrelaterade. Inom EU ingår strålskyddsforskningen som en del av Euratomprogrammet för forskning (Nuclear fission radiation protection). har deltagit i denna forskning sedan 3:e ramprogrammet. EU:s forskningsprioriteringar har varit i det närmaste desamma som de SSI gör, med en betoning på radioaktivt avfall, strålningsbiologi, miljö, beredskap och i viss mån dosimetri och strålskydd inom sjukvården. Området icke-joniserande strålning ingår inte i Euratom utan i det bredare forskningsprogrammet inom EC. Säker hantering av radioaktivt avfall och begränsning av utsläpp Bakgrund: Den kunskap som tas fram används för att utforma regler så att riskerna från joniserande strålning begränsas. Samtliga projekt inom avfallsområdet har därför relevans för miljömålet säker strålmiljö, dvs. att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Syfte: Att klarlägga spridning av radioaktiva ämnen i miljön och deras effekter på hälsa och miljö. Forskningen inom avfallsområdet bedrivs enligt tre huvudlinjer: Denna forskning innefattar spridning i ekosystemen av radioaktiva ämnen från avfallsförvar, utsläpp, nedfall, dumpning etc. och dessa ämnens biologiska effekter. Resultaten från dessa studier används för att utveckla eller förbättra modeller så att miljö- och hälsokonsekvenser av historiska, pågående och framtida utsläpp bättre kan bedömas. Vidare ska resultaten ge underlag för de krav som SSI ställer på olika anläggningar och verksamheter. Det avslutade (koordinerat av SSI) under EU:s 6:e ramprogram har bidragit till kunskapsuppbyggnaden vad gäller effekten av joniserande strålning på växter och djur. SSI har betydande granskningsuppgifter inom avfallsområdet. I arbetet med dessa tillämpas forskningsresultat för att härleda granskningskriterier och eventuella standarder, vilket i sig genererar nya forskningsfrågor och ett metodologiskt utvecklingsarbete. Under den planeringsperioden beräknas SKB inkomma med ansökan om uppförande av en inkapslingsanläggning (2006). Omfattande förberedelser görs inför SKB:s ansökan om en första etapp av ett slutförvar för använt kärnbränsle (2009). 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Forskningen inom detta område rör frågor avseende samspelet mellan myndigheten och samhället: hur ska samhället begränsa risker, hur diskuteras risker i samhället, hur förs kommunikationen mellan olika deltagare i samhällsdebatten och vilka krav bör ställas på myndighetens agerande. Inom detta forskningsfält krävs ofta ett bredare angreppssätt än enbart det naturvetenskapliga. Utförare: är förutom universitet också konsultföretag (i och utomlands) som specialiserat sig på frågor som rör det radioaktiva avfallet och utbrända bränslet från driften av kärnkraftverk. Samarbete: SKI är den viktigaste samarbetspartnern, men SSI har också kontakter med de kommuner som är aktuella för slutförvaret för utbränt bränsle, liksom med länsstyrelser i kärnkraftslänen. Bakgrund: Forskningsfält av intresse är främst mät- och analysteknik för laboratorie- och fältbruk, modellberäkningar av utsläpp och spridning av radioaktiva ämnen, prognosverktyg samt systematiska system- och hotbildsanalyser som grund för en optimalt uppbyggd beredskapsorganisation. Relevanta forskningsområden är utveckling av snabba mätmetoder, för laboratorie- och fältverksamhet, spridningsmodellering, metoder för analys av doser, metoder för att ge bra beslutsunderlag utifrån mätdata, retrospektiv strålningsdosimetri och prognosverktyg. Långsiktigt ska forskning säkerställa att kompetens finns för att kunna upptäcka all slags strålning samt alla radioaktiva ämnen som kan bli aktuella i en nödsituation. Syfte: Att en god nationell strålskyddsberedskap ska upprätthållas, vidareutvecklas och samordnas med internationella åtaganden inom myndighetens ansvarsområde. Syftet är också att samordna den nationella mättekniska kompetensen i beredskapssyfte. Beställare/utförare: är beställare. Utförare är följande universitet och myndigheter: , , , , , (), , () och geologiska undersökning (SGU). Samarbete: SSI samarbetar i beredskapsrelaterade forskningsfrågor med , , , och . Projekt inom beredskapsområdet finansieras med medel från såväl () som SSI:s forskningsbudget. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Spridningsmodeller, prognosverktyg, källtermsbestämning Pågående projekt som behandlar osäkerheter i storskaliga spridningsberäkningar på grund av osäkerheter i väderutvecklingen kommer att fortsätta. pågår utvecklingsarbete finansierat med KBM-medel avseende spridningsmodeller för radiologiska bomber, med särskild tillämpning på spridning i urban miljö. Denna modellutveckling kan komma att pågå under ytterligare . Avsiktlig spridning av radioaktiva ämnen Kunskapen är långt ifrån fullständig när det gäller de kombinerade effekterna av mekaniska skador, brännskador och strålskador för personer som varit nära en explosion eller brand där radioaktiva ämnen spridits. Ett forskningssamarbete med medicinsk expertis har börjat inom KBM:s samverkansområde Farliga Ämnen. Forskning kring metoder för hel- och delkroppsmätning och retrospektiv dosimetri pågår, t.ex. med projekt som studerar upptag i människor av olika tänkbara radioaktiva ämnen som kan förekomma i scenarier som inkluderar avsiktlig spridning av radioaktiva ämnen. Forskningsprojekt inriktade på mättaktik i miljö med hög dosrat och risk för många radioaktiva fragment pågår, särskilt med inriktning att snabbt kartlägga en situation för att kunna rädda liv och minska akuta strålskador. I en beredskapssituation är ett av de viktigaste momenten att snabbt få en överblick över läget, att förstå inkommen information, att dra rätt slutsatser och att förmedla dessa på rätt sätt till olika mottagarkategorier. Ett tillämpningsexempel är hur en situation med avsiktlig spridning av radioaktivt material i stadsmiljö ska hanteras och hur polisiära och radiologiska frågeställningar ska hanteras gemensamt på bästa sätt. Ett antal tillämpade forskningsprojekt pågår och enkla hjälpsystem (lathundar, utbildningsmaterial m.m.) har tagits fram som resultat av denna forskning. kan mer avancerade forskningsstudier vara till stor hjälp för först-på-platsen-insatser visuellt system baserat på modern informationsteknik har en stor potential. En utveckling av ett väl fungerande system av detta slag beräknas ta . Beredskapsanpassade mät- och beräkningsmetoder pågår flera projekt inom detta område, t.ex. framtagande av standardmetoder för beräkning av intern- och externdoser, metodutveckling avseende snabba analysmetoder för fältverksamhet, referensmetoder för bestämning av isotoper av plutonium, uran och americium, bestämning av Sr-90 i beredskapssituationer, och utveckling av snabba mätmetoder för retrospektiv strålningsdosimetri. Flera av dessa projekt förväntas fortgå under med det långsiktiga målet att utveckla mätmetoder för all slags strålning och för alla tänkbara radioaktiva ämnen som kan ingå i en nödsituation samt att upprätthålla kompetens i strålskyddsberedskap. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Bakgrund: SSI har ett miljöövervakningsprogram för radioaktiva ämnen, UV- strålning och elektromagnetiska fält. Miljöövervakningen utgör ett viktigt stöd för hälso- och miljövårdsarbetet inom strålningsområdet genom att följa och beskriva tillstånd och förändringar i miljön. Bland annat studeras hur förekomsten av radionuklider varierar med tiden, såväl geografiskt över som mellan olika val av kritiska grupper och inom dessa kritiska grupper. Forsknings- och utredningsprojekt som stöder miljöövervakningen kan vara sådana som ger ett bättre underlag för uppskattning av den totala exponeringen till människor, tar fram lämpliga indikatorer och strålskyddskriterier för skydd av djur och växter eller ger vägledning avseende relevanta provslag och nuklider, val av analysmetoder eller metoder för beräkning av doser. Miljöövervakningsprogrammet ger även beredskapen bakgrundsinformation avseende tillståndet i miljön och kunskap om hur oförutsedda händelser utvecklas i tiden. Om miljöövervakningsprogrammet ska kunna ge en samlad bild över hela strålmiljön, avseende både icke-joniserande och joniserande strålning, behövs underlag om alla relevanta strålkällor. SSI:s miljöövervakningsinsats kan utnyttjas på flera sätt. Inom tillsynen används miljöövervakningen för uppföljning av föreskrifter, och den kan också bidra till underlag för nya föreskrifter. Resultat från genomförda miljöövervakningsinsatser ger bidrag till olika databanker vilka kan användas för studier av olika slag, t.ex. hur radioaktiva ämnen omfördelas i miljön över tiden. Det nationella miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö följs upp utifrån miljöövervakningsinsatser, och SSI rapporterar uppföljningsmåtten nationellt och internationellt. Syfte: Att ta fram en samlad bild över den totala strålmiljön i och dess påverkan på människor och på miljön. Syftet är också att ta fram underlag för information till allmänheten om strålningsläget i . Följande rubriker ger exempel på forskningsprojekt: Anrikning, utlakning och indikatorer Utlakning från deponier Anrikning av radioaktiva ämnen i våtmarker Årlig stråldos till olika befolkningsgrupper Radioaktiva ämnen i miljön Radioaktiva ämnen i urban miljö Insatser som stöder samordningen med andra miljömålsområden Hudcancerincidens Naturligt förekommande radioaktiva ämnen i dricksvatten. Beställare/utförare: är beställare och utförare är i huvudsak svenska universitet och FOI. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 3.8 Forskning () Institutets övergripande forskningsprofil inriktas ständigt mer i riktning mot globaliseringsprocesser. kan beskrivas såväl geografiskt som tematiskt. De geografiska områden som UI särskilt uppmärksammar är: Nordostasien (särskilt och ). internationella institutioner & förhandlingar internationell säkerhet & konflikthantering, inklusive miljö- och resurskonflikter globaliseringsprocesser (ett forskningsprogram är under uppbyggnad och beräknas vara i gång ). Det ingår i UI:s arbetssätt att göra särskilda ansträngningar att genom t.ex. seminarier, konferenser och studiegrupper överföra resultaten från forskningsprojekten till berörda beslutsfattare och handläggare vid departement och ämbetsverk. UI har ett särskilt forskningsprogram, finansierat av , vilket ger finansiellt stöd till ett antal forskare och deras projekt vid UI. Programmet är alltså inget forskningsprogram i sig utan ger ekonomiskt stöd till de forskare som antas till programmet. fick åtta forskare vid UI medel från särskilda programmet. Bakgrund: Svensk säkerhetspolitik är under stor förändring. Efter slut har den svenska säkerhetspolitiken blivit alltmer europeiserad. Det svenska medlemskapet i EU 1995 innebar att blev del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). har sedan medlemskapet i EU varit drivande i upprättandet av den civila krishanteringen inom EU, utarbetandet av den europeiska säkerhetsstrategin och har deltagit med trupp och stabspersonal i de insatser som genomförts av EU i bl.a. Bosnien, och . Syfte: Att studera de stora förändringar som pågått inom den svenska säkerhetspolitiken sedan slut. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Bakgrund: har gått in i en ny försvarspolitisk era med svenska militära förband i djungler och berg. Försvarsmaktens främsta uppgift är inte längre att försvara gränser eller bistå det svenska samhället i kris utan att ställa upp med trupp för internationella uppgifter under EU-, Nato- eller FN-flagg. Försvarsbeslutet som klubbade innebar att slutligen tog steget från invasionsförsvar till ett vasst insatsförsvar av högsta klass. ska försvarsindustrin utveckla modern krigsmateriel och delta i avancerat internationellt samarbete. Svensk försvarspolitik integreras alltmer i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Ett exempel på detta är att åtagit sig att leda en av de 13 snabbinsatsstyrkor som EU beslutat om att upprätta för internationell krishantering. Syfte: Att studera de stora utmaningar som det svenska försvaret och försvarsindustrin står inför och vilken roll det svenska försvaret kommer att ha . En europeisk försvarsförmåga? Bakgrund: Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarssamarbete har utvecklats mycket snabbt och på ett sätt som knappast någon kunde föreställa sig då Europeiska försvars- och säkerhetspolitiken (ESFP) officiellt sjösattes vid toppmötet i . Vid sidan av den gemensamma valutan, euron, och utvidgningen av unionen till 25 medlemsländer är utvecklingen av ESFP en av EU:s absolut största framgångar. Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken har gett EU nya instrument för krishantering, men det finns fortfarande många frågetecken kring hur ESFP ska utvecklas och hur politiken ska omsättas i praktiken. Ett frågetecken är kopplingarna mellan uppsatta mål och tillgängliga medel. Ett annat frågetecken är på vilket sätt de verktyg som står till EU:s förfogande kan anpassas till de nya strategiska mål som satts upp. Ett tredje frågetecken är den demokratiska kontrollen och insynen i ESFP. Ett fjärde frågetecken är relationen mellan extern och intern krishantering och innebörden av solidaritetsklausulen. Syfte: Att studera det framväxande säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet inom EU. Bakgrund: EU-CONSENT fokuserar på integrationens och utvidgningens ömsesidigt förstärkande effekter. Forskare från ett nätverk av institut och universitet söker öka förståelsen av europeiska processer och utmaningar och 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER att definiera scenarier och strategier för framtiden. EU-CONSENT producerar rapporten /27 Watch som belyser nyckelfrågor och utmaningar inom europeisk integration. Institut från alla 27 medlemsstater, liksom från och , deltar i denna undersökning. Syfte: Att ge en fullständig och jämförande bild av den pågående debatten om europeisk integration och utvecklingen i europeisk politik i vart och ett av dessa länder. EU:s interna politiska processer Bakgrund: har stats- och regeringscheferna i fått en alltmer framträdande roll i EU:s politiska system, delvis på bekostnad av EU:s övriga organ. Likväl har endast varit föremål för begränsad forskning. En avgörande anledning är svårigheten att bedriva forskning om ett politiskt organ vars sammanträden äger rum bakom lyckta dörrar, vars möten inte dokumenteras och vars deltagare är osedvanligt svåråtkomliga. Syfte: Att överbrygga svårigheterna att få tillgång till som forskningsområde genom ett unikt samarbete mellan svenska forskare och praktiker. Forskare vid och avser att genomföra elitintervjuer med tidigare och nuvarande stats- och regeringschefer. Tre områden står i centrum för projektet: (1)och institutionella maktbalans, (2)makt och förhandlingar inom samt (3)reformeringen av . Projektet förväntas lämna ett tydligt bidrag till forskningen om europeiskt samarbete men även vara av stort intresse för nationella och europeiska beslutsfattare. Förändringsdynamiken i : statsmakt och utländsk hegemoni Bakgrund: Den senaste tidens händelser har medfört att arabisk politik alltmer kommit att stå i förgrunden för världens uppmärksamhet. De har också avslöjat misslyckandet hos de förklaringsmodeller som används att förutsäga och förklara politiska förändringar i regionen sådana som identifierar islam som den grundläggande förklaringsvariabeln och sådana som beskriver globalisering som en ofrånkomligt demokratiserande kraft. Arabländernas strategiska betydelse för global säkerhet och fred gör det nödvändigt att förstå utvecklingen bättre och att skapa nya begrepp för dynamiken i den förändring som pågår i en globaliserad arabvärld. Nya analytiska ansatser är också nödvändiga för strävanden att lösa och förhindra konflikter, bidra till goda samhällssystem och förbättra mänskliga rättigheter. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Syfte: Att utarbeta och sprida en ny begreppsbildning för den politiska förändringen i arabländerna och dess följder för aktörerna i dessa länder och internationellt. Bakgrund: Riskerna för att oklara beslutssituationer och svåranpassade regelverk uppstår ökar i takt med den snabba ökningen i oljetransporter från via , kombinerat med den allmänna tillväxten i sjötransporter i . beslutade att klassa som särskilt känsligt havsområde (PSSA). Projektet tar speciellt för sig möjliga komplikationer som kan uppstå i förbindelse med överlappande regimer, omständigheter där flera regelverk är verksamma utan att någon klar prioritet har etablerats mellan dem. Sådana situationer kan innebära långsammare eller felanpassade reaktioner, med ökade miljörisker som konsekvens. Syfte: Att undersöka beslutssystem (regimer) i anknytning till möjliga oljeutsläppskatastrofer i . Projektet består av tre delar: (1)en studie av regimer (2)en studie av rysk politik på området oljeexporter (3)en studie av svensk politik. Bakgrund: Utrikespolitiska Institutets ramprogram om transatlantiska relationer involverar flera UI-forskare och kolleger vid andra forskningsinstitut i både och . UI i samarbete med våra partner utgör en internationellt konkurrenskraftig miljö med fokus på relationerna mellan och i ett brett utrikes- och säkerhetspolitiskt perspektiv. Bland programmets olika aktiviteter ingår en löpande seminarieserie om transatlantiska relationer förutom konferenser och rundabordssamtal. De flesta evenemangen anordnas för den intresserade allmänheten, rundabordssamtal är som regel inriktade på mindre grupper praktiker och experter. I alla evenemang ingår medverkande från båda sidor av . Framtida studiebehov inom det transatlantiska området är betydande i då relationerna mellan och kommer att vara avgörande för både internationell säkerhet och internationell handel . är visserligen väl förankrat i den transatlantiska gemenskapen, men avsaknaden av Natomedlemskap utestänger landet från mycket av den livliga debatt som i medlemsländerna förs inom nätverk inriktade på denna centrala transatlantiska organisation. behöver därför arbeta extra aktivt för att vara uppdaterat på frågor inom det transatlantiska området. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Syfte: Att främja analys av relationerna mellan och genom att erbjuda olika aktiviteter, inklusive att utveckla nya forskningsprojekt och samordna existerande forskning vid UI och samarbetande forskningscentrum. Bakgrund: Den globala försvarsindustrin har genomgått en radikal omvandling. Omstruktureringen har varit dramatisk, och är den globala försvarsindustrin alltmer koncentrerad, privatiserad och internationaliserad. I inleddes en snabb omvandling av försvarsindustrin med Pentagon som stark pådrivare. En serie sammanslagningar och nedläggningar förvandlade de 20 största försvarsindustriföretagen till 4 försvarsjättar: , , och . Omstruktureringen av försvarsindustrin har inte bara skett i och utan även på global nivå. Ett antal transatlantiska samarbeten har inletts, och flera transatlantiska köp av försvarsindustriföretag har skett. Syfte: Att studera den allt intensivare transatlantiska konkurrensen och samarbetet inom försvarsindustrin med fokus på aktörer och drivkrafter. Samhällssäkerhet och skydd av kritisk infrastruktur Bakgrund: Nationell krisberedskap och samhällssäkerhet har högsta prioritet. Terroristattackerna mot finansdistriktet i , pendeltågstrafiken i och tunnelbanenätet i tydliggjorde att det som tidigare uppfattades som ohotade infrastruktursystem och funktioner är primära mål i den nya tidens internationella terrorism. Tsunamikatastrofen i och orkanöversvämningarna i södra visar dock att nationell krisberedskap och samhällssäkerhet inte bara är en fråga om att skydda samhället mot storskalig terrorism. De stora elavbrotten som drabbade och demonstrerade t.ex. de allvarliga och svåröverblickbara konsekvenser som stora elavbrott leder till i moderna samhällen. På många sätt utgör därför nationell krisberedskap och samhällssäkerhet en mer komplicerad utmaning än vad hotet om militär invasion gjorde under . Syfte: Att skydda samhället mot effekterna av avsiktliga och oavsiktliga avbrott i kritiska infrastrukturer som el och vattenförsörjning, IT och telekommunikationer, hälso- och sjukvård, transporter och finansiella system. Bakgrund: Japanska utrikespolitik har setts som anmärkningsvärt passiv, reaktiv och svårbegriplig. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Syfte: Att problematisera japansk utrikespolitiks normalisering. Normalisering kan i denna kontext läsas på tre olika sätt: (1)Det generella ifrågasättandet av idén om som en avvikande aktör. (2)Normaliseringen av japansk utrikespolitik som forskningsobjekt, så att japansk utrikespolitik inte bara används för att testa teorier om avvikande beteende med hjälp av särskilda metoder. (3)Utforskandet av idén om en tilltagande normalisering av japansk utrikespolitik i sig: Vad innebär det att sände trupp till och ? Vad betyder debatten om att revidera fredskonstitutionen? Hur kan vi förstå alltmer bestämda utrikespolitik i ? Vilka konsekvenser kommer en ökad folklig nationalism att få? Bakgrund: Frågan om och i så fall hur japansk utrikes- och säkerhetspolitik genomgår en förändringsprocess är av största vikt för relationerna i Nordöstasien, i synnerhet som nationella identiteter och nationalism just nu förefaller vara på väg att (om)laddas inte bara i utan i hela regionen. Motsättningarna materialiseras också i ett större antal konkreta konflikter: angående , och dess kärnvapenprogram, några omtvistade öar, och en rad mindre frågor. Syfte: Att problematisera maktens regionala distribution och utövning, vilket är angeläget när nu är på väg att utvecklas till en stormakt. Bland annat kommer man att försöka svara på följande frågor: Hur kan makt förstås i denna kontext? Vilka länder utövar makt över vilka, i vilka sammanhang och med avseende på vad? Demokratisering och normspridning i Bakgrund: Den grundläggande frågan är vilken roll som internationella aktörer kan spela i länders demokratiutveckling, såväl transitionsfasen som konsolideringsfasen. Bakgrunden till projektets aktualisering är att flera länder i genomgått stora politiska och ekonomiska förändringar sedan det slut. Dessa förändringar har ägt rum i ett politiskt och internationellt sammanhang av inflytelserika västerländska normentreprenörer såsom EU, och Nato. Exempel på länder som utsatts för starka socialiseringsprocesser från dessa organisationer är de länder som blev självständiga i samband med upplösningen av , och . Mer globala exempel på intensifierade relationer mellan internationella aktörer och enstaka regimer återfinns i , och .