eunbil · GV0NDE95 · 2008-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2008/864/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger en trolig A-punktslista, se bilaga 2. Förslag till och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (R) (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse. Bakgrund överlämnade kommissionen till och rådet ett förslag till direktiv om gemensamma standarder för återvändande av personer som vistas olagligt i medlemsstaterna. Det portugisiska ordförandeskapet presenterade ett kompromissförslag som innebär en lägre harmoniseringsgrad. Kompromissförslaget har och behandlats på tjänstemannanivå och har diskuterats i Coreper. Parallellt har förhandlingar pågått och pågår mellan rådet, och kommissionen. Ett trilogmöte ägde rum . Information om förhandlingarna har presenterats vid rådsmötena och . På är avsikten att rådet ska anta en politisk överenskommelse om det nu liggande förslaget. Svensk ståndpunkt kan acceptera kompromissförslaget. Förslaget medför en harmonisering av återvändandeförfaranden som väl låter sig förenas med principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om hur viseringsansökningar ska tas emot och behandlas (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Diskussion av vissa frågor Dokument till rådet har ännu inte presenterats. Bakgrund VIS-förordningen som omfattar bestämmelser rörande översändande och utbyte av uppgifter om viseringsansökningar inkluderande biometri (fingeravtryck och ansiktsfotografi) förväntas antas . Systemet ska driftsättas . En förutsättning för driftsättningen av VIS är att det finns en rättslig grund för insamlande av biometriska uppgifter. Förslaget om förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna syftar till att skapa en rättslig grund för upptagande av biometri i viseringsärenden innan förordningen om en gemensam viseringskodex antagits. Förslaget definierar även ett antal organisationsformer som medlemsstaterna har att välja bland då dessa organiserar viseringsverksamheten, bl.a. möjlighet att samarbeta med s.k. externa tjänsteleverantörer för upptagande av viseringsansökningar. Ordförandeskapet har presenterat ett kompromissförslag som behandlar de sista stora frågorna i förordningen; åldersgräns för tagande av fingeravtryck och vissa frågor relaterade till samarbete med externa tjänsteleverantörer. Den information som en extern tjänsteleverantör tar emot måste behandlas i överensstämmelse med det regelverk som finns om dataskydd. I de fall som medlemsstaterna väljer att samarbeta med externa tjänsteleverantörer föreslås tillåtas en extra avgift för denna service, utöver den ordinarie viseringsavgiften. Svensk ståndpunkt För är det angeläget att förordningsförslaget kan antas och att medlemsstaterna kan ges den rättsliga grunden för att få ta upp biometri i viseringsansökningar. stödjer att möjligheten öppnas för medlemsstaterna att få anlita en extern tjänsteleverantör för upptagande av viseringsansökningar för att kunna ge god service åt de viseringssökande. ställer sig bakom ordförandeskapets förslag som ger ambassaderna möjlighet att lägga ut ansökningsverksamheten i fall då t.ex. ansökningarna är många och det är omöjligt att organisera på annat sätt eller om man inte kan täcka inom ett territoriellt område. Medlemsstaterna kan i dessa fall även välja att behålla möjligheten till direkt tillgänglighet för de viseringssökande till ambassaderna oavsett vilket samarbete man inlett med en extern tjänsteleverantör. kan acceptera ordförandeskapets kompromissförslag som innebär en åldersgräns för lämnande av fingeravtryck men mellan sex till ska fingeravtrycken endast få användas för verifiering, inte identifiering. Vad gäller möjlighet att ta ut en extra serviceavgift vid samarbete med en extern tjänsteleverantör kan stödja den ordning som ordförandeskapet föreslår som skulle ge medlemsstaterna rätt till kostnadstäckning vid samarbete med externa tjänsteleverantörer. stödjer att medlemsstaterna ska sträva efter ett harmoniserat synsätt angående möjliga gränser för den extra serviceavgiften med beaktande av alla aspekter för att undvika viseringsshopping. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 när det gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna (R) (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Det är ännu oklart om dagordningspunkten kommer att diskuteras vid . Ordförandeskapet har inte lämnat någon information om syftet med en ev. diskussion i rådet. Bakgrund En politisk överenskommelse har nåtts om en förordning om informationssystemet för viseringar (VIS-förordningen). Syftet med systemet är bland annat att underlätta gränskontrollverksamheten och förebygga hot mot den inre säkerheten. Enligt nuvarande tidplan ska systemet vara klart att tas i drift . I artikel 18 i utkastet till VIS-förordning regleras åtkomst till VIS-uppgifter i gränskontrollsyfte. Utkastet till VIS-förordning innehåller dock ingen egentlig skyldighet för de gränskontrollerande myndigheterna att använda VIS i gränskontrollverksamheten. Syftet är istället att genom det nu aktuella förslag, som kommissionen presenterade införa en sådan skyldighet i förordningen om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (gränskodexen). Svensk ståndpunkt stödjer kommissionens förslag om en systematisk användning av VIS i gränskontrollverksamheten. Syftet med VIS är bland annat att bidra till bekämpning av olaglig invandring och förebygga hot mot den inre säkerheten. Systemet kräver stora initiala investeringar och för att bli kostnadseffektivt måste dess potential utnyttjas till fullo. Eventuella luckor i gränskontrollen riskerar att utnyttjas av såväl grova brottslingar och terrorister som av människosmugglare och olagliga invandrare. har förståelse för den oro över långa väntetider vid gränsen som vissa medlemsstater gett uttryck för, men är övertygat om att dessa problem är möjliga att övervinna, bland annat med medel från EU:s s.k. gränsfond. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om förvaltningen av EU medlemsstaternas yttre gränser (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska anta slutsatserna. Ordförandeskapet har meddelat att frågan blir en A-punkt vid rådsmötet. Något dokument för rådsbehandlingen har ännu inte presenterats. Bakgrund Kommissionen presenterade sin övergripande vision för ett europeiskt integrerat gränsförvaltningssystem, sitt gränskontrollpaket, bestående av tre olika meddelanden. Utvärdering och framtida utveckling av Frontex Kommissionen har genomfört en utvärdering av Frontex verksamhet och lämnar vissa rekommendationer till åtgärder på såväl kort som lång sikt (gällande t.ex. utrustning, samarbete med tredje land och integrering av person- och varukontroll). Skapande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) Kommissionen föreslår inrättandet av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur) i tre faser: Fas 1: Sammanlänkning av medlemsstaternas övervakningssystem. Fas 2: Utveckling av gemensam gränsövervakningsutrustning. Fas 3: Skapande av en gemensam övervakningsmiljö för . Nästa steg i Europeiska unionens gränsförvaltning I syfte att såväl öka medlemsstaternas säkerhet som underlätta bona fideresenärers (d.v.s. vanliga resenärers) gränspassage, föreslår kommissionen följande nya verktyg: Automatiserad gränspassage för EU-medborgare gränspassage för bona fideresenärer (tredjelandsmedborgare) In- och utreseregister för tredjelandsmedborgare resetillståndssystem De aktuella rådsslutsatserna baseras på de tre ovanstående meddelandena och resultatet av ministerkonferensen i Brdo, , . Rådsslutsatserna välkomnar generellt kommissionens meddelanden och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och Frontex att, var och en inom sitt mandat, bidra till utvecklingen i linje med vad som föreslås i meddelandena. Vissa åtgärder kan genomföras genast i enlighet med nuvarande bestämmelser, medan andra beror av kommande diskussioner om ändringar i befintligt regelverk. Svensk ståndpunkt kan godkänna slutsatserna. (ev.) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (R) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse Dokument till rådet har ännu inte presenterats. Bakgrund Enligt rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning ska tredjelandsmedborgare kunna få en särskild status laglig vistelse i en medlemsstat. Vissa kategorier av tredjelandsmedborgare undantas från direktivets tillämpningsområde. Enligt art 3 (2) c undantas tredjelandsmedborgare som är flyktingar eller som har rätt till bosättning i en medlemsstat på grundval av alternativa skyddsformer, i enlighet med internationella åtaganden, nationell lagstiftning eller praxis i medlemsstaterna. Det nu aktuella direktivförslaget syftar till att utöka direktivets räckvidd till att omfatta även personer som har beviljats internationellt skydd (dvs. flyktingar och skyddsbehövande enligt rådets direktiv /83/EG av om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, det s.k. skyddsgrundsdirektivet). Detta åstadkoms genom ändring av bestämmelserna om vilka som undantas från direktivets tillämpningsområde. Enligt förslaget ska personer som beviljats internationellt skydd och som erhåller ställning som varaktigt bosatta också ges möjlighet att bosätta sig i en annan medlemsstat på samma villkor som övriga varaktigt bosatta. Förslaget har behandlats i arbetsgruppen och det diskuterades på . Ordförandeskapet har mot bakgrund av den sistnämnda diskussionen presenterat ett kompromissförslag där räckvidden föreslås omfatta personer med status som flykting eller skyddsbehövande enligt skyddsgrundsdirektivet. Beslut i rådet fattas med enhällighet. Svensk ståndpunkt förordar ett bredare tillämpningsområde än vad ordförandeskapet föreslår och vill hellre se att direktivet tillämpas på flyktingar och skyddsbehövande enligt såväl skyddsgrundsdirektivet som nationell rätt. Om andra medlemsstater accepterar kompromissförslaget och släpper sina reservationer bör emellertid också godta förslaget, eftersom konsekvensen annars blir att antagandet förhalas och därmed kommer inga skyddsbehövande alls att ges möjlighet att uppnå ställning som varaktigt bosatta. Återflyttning av flyktingar från (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation och ett första meningsutbyte. Bakgrund Situationen för de irakier som har flytt inom och till kringliggande länder är fortsatt bekymmersam. Vid GAERC förväntas slutsatser antas om bland annat påtalar ansvar för internflyktingar och för irakiska flyktingar i regionen, samt en uppmaning till att stödja sina grannländer i denna fråga. I slutsatserna förväntas EU bland annat att åta sig fortsatt humanitärt stöd behövande i och i regionen. Under i tog upp frågan om att EU borde ta ett gemensamt initiativ för att bidra till en förbättring av flyktingsituationen i genom att vidarebosätta irakiska flyktingar till unionen. Det fanns dock inte något utrymme för en diskussion varför således vill föra upp frågan på RIF-dagordningen igen. Svensk ståndpunkt Vidarebosättning är en svensk profilfråga och välkomnar det tyska initiativet. Det finns dock inte utrymme i den svenska budgeten att drastiskt öka vidarebosättningen från till . Deltagande i en gemensam europeisk insats kommer därför att förutsätta gemenskapsfinansiering. anser att en gemensam vidarebosättningsinsats måste vara strategisk annars riskerar den att bli en symbolisk engångsföreteelse. Med en sådan ansats skulle EU mycket konkret visa sin solidaritet med länderna i regioner som tar emot det stora antalet flyktingar. Utkast till rådets beslut om genomförande av beslut /.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (R) (*) - Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen i rådet är att nå en ny politisk överenskommelse om den på detta sätt justerade texten till genomförandebeslutet och den tekniska bilagan. Bakgrund Vid nåddes politisk överenskommelse om integreringen av Prümfördragets tredjepelarfrågor i (Prümrådsbeslutet). Vid mötet nådde rådet politisk överenskommelse om genomförandebeslutet till detta rådsbeslut. Vid nåddes politisk överenskommelse om den tekniska bilagan till genomförandebeslutet. Därefter har lämnat sitt yttrande om genomförandebeslutet och bilagan. Rådets rättstjänst har därefter, i anslutning till ett av parlamentets ändringsförslag men närmast med anledning av en dom av i ett annat ärende, föreslagit en ändring som skall göra att det tydligt framgår att framtida ändringar i den tekniska bilagan till genomförandebeslutet skall beslutas på samma sätt som ändringar i själva beslutet, dvs. med kvalificerad majoritet efter hörande av . kan godkänna de föreslagna ändringarna. Se vidare i bifogad promemoria. Terrorism - Rapport från samordnaren för kampen mot terrorism a) Lägesrapport om genomförandet av strategin och handlingsplanen för kampen mot terrorism b) Uppföljning av CTC:s diskussionsunderlag om genomförandet av för kampen mot terrorism (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om det fortlöpande arbetet inom EU för att bekämpa terrorism. Dokument (9416/08, 9417/08) bifogas. Bakgrund antog en övergripande EU-strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s policy, vilka mål som satts upp, hur de skall uppnås, på vilka områden som insatser har vidtagits och vad som prioriteras för framtiden. a) En praxis har utvecklats med återrapportering och avstämning av hur arbetet mot terrorism på EU-nivå fortskrider. Detta sker i slutet av varje ordförandeskap, först till sedan till . Senaste rapporteringen skedde och behandlades i samband med detta även i . I rapporten återfinns de initiativ och åtgärder som vidtagits inom bl. a. terroristfinansiering, radikalisering och rekrytering samt internationellt samarbete. b) EU:s anti-terrorismsamordnare presenterade när han tillträdde ett diskussionspapper för genomförandet av strategin. de Kerchove fokuserade då på följande fem områden med konkreta åtgärdsförslag för varje punkt: informationsutbyte och utredningsmetoder; radikalisering och rekrytering; tekniskt stöd till tredje land; organisation av rådets arbete samt implementeringen av EU-instrument. I rapporten återfinns information om det arbete som följts upp , bl. a. i format av ett högnivåmöte om radikalisering och rekrytering, där omnämns som ansvarig medlemsstat för att inkomma med förslag på konkreta åtgärder för att öka lokala polisers kunskap att identifiera och motverka radikalisering och rekrytering. Dagordningspunkten behandlades senast i inför . Svensk ståndpunkt välkomnar rapporteringen och de Kerchoves arbete med att konkretisera behovet av aktion på EU-nivå, främst inom området radikalisering och rekrytering. ser fram mot kommissionens utlovade meddelande på temat som också kan bidra till att driva på processen som de Kerchove startade i samband med högnivåmötet . Det är viktigt att rådet kontinuerligt får information och att resultat verkligen nås. Dessa återrapporteringar ger också indikationer om var ytterligare ansträngningar är nödvändiga. Utkast till avtal mellan Europeiska unionen och om lufttrafikföretags behandling och överföring av passageraruppgifter med ursprung i Europeiska unionen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Nå överenskommelse om en allmän inriktning om utkastet till avtal. Bakgrund Sedan terroristattacken har brottsbekämpande myndigheter i flera länder börjat samla in och analysera flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att kunna bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. Kommissionen överlämnade en rekommendation till rådet om att inleda förhandlingar om ett avtal med om användning och överföring av uppgifter i passagerarregister (PNR-uppgifter) till australiska myndigheter i syfte att förebygga och bekämpa terrorism och därmed relaterad gränsöverskridande brottslighet, inklusive organiserad brottslighet. har varit särskilt angeläget om att ingå ett avtal med EU i denna fråga i samband med att landets nationella flygbolag övergår till bokningssystemet . EU har redan liknande avtal med och . har accepterat det av EU föreslagna push-systemet (flygbolagen överför data). tillämpar inte något push-system utan enbart ett read-only-system (tullmyndigheten har möjlighet att fram till dess flighten är avslutad läsa aktuella PNR-uppgifter direkt on-line från flygbolagens listor). Därför föreslås att avtalet tillämpas provisoriskt enligt ett read-only-system till dess ett godtagbart push-system byggts upp på australisk sida. Svensk ståndpunkt Det är ett svenskt intresse att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet av gränsöverskridande karaktär. Regeringen bedömer att förslaget om en tvåårig övergångsperiod är acceptabelt från dataskydds- och integritetsskyddssynpunkt i avvaktan på en övergång till ett push-system. kan således stödja förslaget till avtal. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (R) - Information om överenskommelsen vid första behandlingen (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet ska informera om att en överenskommelse med träffats i första läsningen. Det formella antagandet sker vid senare tillfälle efter sedvanlig språkgranskning. Bakgrund Kommissionens förslag är en följd av att i sin dom (mål C-176/03, den s.k. miljödomen) ogiltigförklarade rådets rambeslut (2003/80/RIF) av om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser. Domstolen motiverade sitt avgörande med att rambeslutet innebar ett intrång i gemenskapens behörighet på miljöområdet (artikel 175 EG). Enligt domstolen får gemenskapen anses ha kompetens att ställa upp vissa krav på medlemsstaterna vad gäller reglering av straffrätten i de fall det gäller att säkerställa att de bestämmelser som gemenskapslagstiftaren utfärdar i fråga om miljöskydd får full verkan. Detta gäller i de fall effektiva, proportionerliga och avskräckande åtgärder utgör en åtgärd som är absolut nödvändig för att bekämpa allvarliga hot mot miljön. ogiltigförklarade i sin dom (mål C-440/05, den s.k. fartygsföroreningsdomen) ett antaget rambeslut om fartygsföroreningar. I domen slogs fast att vissa artiklar i rambeslutet skulle ha antagits genom direktiv. Domen rör liksom miljödomen gränsdragningen mellan första och tredje pelaren i EU. I domen bekräftar vad den tidigare slagit fast genom miljödomen men slår också fast att alla typer av straffrättsliga bestämmelser inte kan regleras i första pelaren. Kommissionen har efter fartygsförorenings-domen återkallat de förslag som rör krav på detaljerade straffrättsliga påföljder eller sanktioner. antog ändringsförslag rörande kommissionens förslag till direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön. Det slovenska ordförandeskapet träffade en preliminär överenskommelse med om förslagets innehåll (dvs. en överenskommelse i första läsningen). Förslaget förväntas bli föremål för omröstning i under senare delen av . Svensk ståndpunkt ställer sig allmänt positivt till förslaget att harmonisera eller tillnärma straffrättsliga regler till skydd för miljön. En hög miljöskyddsnivå och effektiva regler för att bekämpa olika former av miljöbrott är något som anser vara av stor betydelse. För att på bästa sätt uppnå detta krävs gemensamma åtgärder. välkomnar att det nu förhållandevis snabbt ser ut att vara möjligt att kunna nå en överenskommelse och kan stödja dess innehåll. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till och rådets direktiv om föroreningar orsakade av fartyg (R) - Lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om förhandlingsläget Något dokument inför rådet har inte presenterats behandlad vid samråd med : Information om att KOM hade för avsikt att presentera ett direktivförslag Bakgrund antogs dels ett direktiv om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser, dels ett rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar förorsakade av fartyg. Syftet med rättsakterna var att i gemenskapslagstiftningen införliva internationella normer om föroreningar förorsakade av fartyg och att, genom avskräckande åtgärder i form av straffrättsliga och administrativa sanktioner, uppnå en högre säkerhets- och miljöskyddsnivå vid sjötransporter. Genom en dom av ogiltigförklarades rambeslutet. Det nu aktuella direktivförslag syftar till att fylla ut det rättsliga tomrum som uppstod i och med att rambeslutet ogiltigförklarades. Detta ska ske genom att införliva rambeslutets bestämmelser om sanktioner, utom såvitt avser arten och nivån på dessa, i direktivet om föroreningar orsakade av fartyg. Förhandlingsläge: Förslaget behandlas i rådsarbetsgruppen för materiell straffrätt. Initiativ om ändring av Eurojustbeslutet (R) - Allmän riktlinje om vissa frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet ska utifrån den preliminära information vi fått enas om nya lydelser beträffande ovan nämnda artiklar. Bakgrund Efter initiativ från , , och initierades genom ett beslut av EU:s åklagarsamarbete, Eurojust. Myndighetens huvuduppgifter är att främja och förbättra samarbete och samordning mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter vid bekämpandet av grov gränsöverskridande brottslighet. Eurojust ska bl.a. hjälpa medlemsstaterna i det rättsliga samarbetet i frågor om t.ex. internationell rättslig hjälp och utlämning. Eurojust kan på begäran av en medlemsstat också hjälpa till med utredningar och åtal som rör en medlemsstat eller ett land utanför EU, förutsatt att det finns ett samarbetsavtal med detta land. Eurojust består av en nationell medlem från varje medlemsland. Varje medlem får biträdas av en eller flera personer. Eurojust kan utföra sina uppgifter antingen som ett kollegium, eller genom en eller flera nationella medlemmar. Till hjälp finns en administrativ avdelning under ledning av en administrativ direktör. De nationella medlemmarna lyder under de nationella lagarna i sitt land. Varje medlemsland bestämmer själv om den nationella medlemmen ska ha några rättsliga befogenheter i förhållande till sitt hemland. För de anställda vid sekretariatet gäller samma regler som för övriga EG-tjänstemän. Den svenska nationella medlemmen är åklagare och hör till , med placering i . Eurojust har befogenhet att uppmana rättsliga myndigheter i medlemsstaterna som berörs av ett ärende att genomföra brottsutredningar och väcka åtal. Eurojust kan vidare uppmana de berörda myndigheterna att samordna utredningar. Eurojust har dock inte några egna rättsliga befogenheter. Beslut i brottsutredningar fattas alltid på nationell nivå, av åklagare, domare eller andra personer med motsvarande behörighet, med tillämpning av nationell lag. De ärendetyper som hänvisas till Eurojust är bl.a. bedrägerier, narkotikabrott, terrorism, människohandel och penningtvätt.