urf · GVA5URF2 · 2008-01-01 00:00:00 — att de PK-anställda kostnadsfritt kan delta i aktiviteterna, är en möjlighet att kräva att PK ska vara medlem i idrottsföreningen och betala medlemsavgift som villkor för att de PK-anställda ska kunna delta. Medlemsavgiften skulle kunna fastställas schablonmässigt. Alldeles oavsett detta ställer vi oss frågan om det finns tillräckliga skäl för att RDF ska fortsätta att finansiera friskvårdsaktiviteter via idrottsföreningen. Vi föreslår att RDF ser över formerna för organiseringen av 74 Resultat av serviceenkäten till anställda på partikanslier 2007, dnr 275-494-07/08. friskvårdsaktiviteterna i , klarlägger RDF:s kostnader och ser över möjligheterna att ta ut avgifter. Ett annat och tyngre skäl för en översyn är att man bör klarlägga ansvarsförhållanden om skada skulle uppstå. Det kan paradoxalt nog tänkas att friskvårdsaktiviteterna är särskilt riskfyllda när det gäller fysiska skador. Ansvar för en inträffad skada kan tänkas såväl enligt allmänna straff- och skadeståndsrättsliga regler som enligt arbetsmiljölagen, och ansvar skulle kunna tänkas utan att det föreligger ett anställningsförhållande. Friskvårdsanläggningarna tilldrar sig särskilt intresse även om skador kan tänkas också i arrangemang utanför . Det viktigaste är de förebyggande aspekterna, vilket i detta avseende innebär att lokalerna och utrustningen måste vara utformade så att olyckor i möjligaste mån förhindras. Ef- tersom äger lokalerna och RDF ansvarar för dem och för utrustningen bör det oavsett vem som skulle kunna hållas ansvarig vid en inträffad skada ligga i RDF:s intresse att kontinuerligt se till att det inte finns några brister. Detta förebyggande arbete åvilar enligt uppgift friskvårdskonsulenten. Det är viktigt att det också finns en ersättare t.ex. vid semester eller sjukdom, detta med tanke på att det bör vara fråga om kontinuerlig, om än inte heltäckande, tillsyn. I sammanhanget ska också framhållas att klausuler av typen användande sker på egen risk kan ha begränsad rättslig betydelse. Slutligen bör det göras tydligt till vem de olika aktiviteterna riktar sig. Sammanfattning av vad som bör göras RDF bör se över formerna för organiseringen av friskvårdsaktiviteterna i , klarlägga RDF:s kostnader och se över möjligheterna att ta ut avgifter från PK. En väg skulle kunna vara att idrottsföreningen tar ut medlemsavgifter. RDF bör klarlägga ansvarsförhållandena vid deltagande i fritidsaktiviteter anordnade av RDF eller idrottsföreningen och vid allmänt användande av friskvårdsansläggningar av anställda i RDF och PK m.fl. RDF bör se till att det alltid finns en tät och regelbunden översyn av friskvårdsanläggningarna även t.ex. vid friskvårdskonsulentens frånvaro och att lokalerna och utrustningen är utformade så att olyckor i möjligaste mån förhindras. Det bör göras tydligt till vem olika aktiviteter riktar sig. 9 Gemensamma lokaler, kunskapsförsörjning m.m. Sammanträdes- och konferenslokaler m.m. Rättslig utgångspunkt berörd reglering Riktlinjer (2007:2) för upplåtelse av sammanträdeslokaler Lokaler för gruppmöten, sammanträden och under vissa förutsättningar konferenser tillhandahålls kostnadsfritt av RDF. Se dock de särskilda riktlinjerna för upplåtelse av ovan. De som tillhandahåller musik i sina lokaler ska ha en särskild musiklicens hos (Svenska tonsättares internationella musikbyrå) och (Svenska artister och musikers intresseorganisation). RDF har tecknat avtal med och som även gäller PK i den omfattning musik tillhandahålls i . Möjligheten att reglera detta i avtal med PK har berörts ovan (avsnitt 4). RDF betalar de avgifter som följer av de träffade avtalen. Rättslig utgångspunkt berörd reglering Riktlinjer (2007:4) för riksdagsförvaltningens parkeringsplatser I viss utsträckning kan PK-anställda mot avgift parkera i de garage som anlitar för ledamöter och tjänstemän (Kanslikajen och ). En PK-chef hade funderingar om hur avgiftsbeläggningen av parkeringsplatserna för de enskilda PK-anställda fungerar. Slutsatser och förslag om vad som bör göras Riktlinjerna är inte helt tydliga. Det talas t.ex. om kontrollavgift vid felparkering utan någon precisering. Man kan ställa frågan om vilken grunden är för att ta ut sådana avgifter jämför 17 och 18 §§ lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . 2007/08:URF2 9 GEMENSAMMA LOKALER, KUNSKAPSFÖRSÖRJNING M.M. RDF erbjuder allmän introduktionsutbildning för nyanställda vid . Även personal som anställts tidigare kan i mån av plats beredas möjlighet att delta i utbildning. Det är PK som ansvarar för att bereda sina anställda möjligheter att delta i den introduktionsutbildning som ges så att de därmed kan få en grundkompetens om , dess arbete och dokument. Tillgång till och annan kunskapsförsörjning Partikansliernas personal har kostnadsfri tillgång till den service som lämnas av utredningstjänsten, EU-upplysningen och . Externa kostnadsbelagda utredningstjänster och databearbetningar står kanslierna för själva. Detsamma gäller inköp av andra böcker än de som tillhandahåller liksom prenumerationer på tidningar och tidskrifter. Partikansliernas personal har också möjlighet att delta i de kurser som ordnar, t.ex. nyhetssökningar och sökningar på Internet. Kanslierna har kostnadsfritt tillgång till elektronisk information och de databaser som finns tillgängliga via intranät (Helgonät). Upphovsrättslagen gäller för användningen av de nyhetsdatabaser och övriga externa databaser som riksdagsförvaltningen har tecknat avtal med och som finns tillgängliga på Helgonät. Det innebär att databasen inte får vara tillgänglig för någon som saknar behörighet till datasystem. Innehållet får inte mångfaldigas och spridas vidare i någon form utöver vad som avses med enskilt bruk. Användare inom får för eget bruk framställa papperskopia av materialet. Text ur databasen får endast användas för internt bruk inom . Med detta avses att ledamöter, partikanslier och tjänstemän får använda texten för research och eget bruk. Texter får inte göras tillgängliga för tredje part. Förvaltningen betalar prenumerationer för de dagstidningar som läggs ut på publika platser i anslutning till partikansliernas lokaler. Tidningen delas ut kostnadsfritt till anställda i RDF, medan PK bekostar prenumerationerna själva. 9 GEMENSAMMA LOKALER, KUNSKAPSFÖRSÖRJNING M.M. 2007/08:URF2 Tillgång till diverse övrigt Intern information av olika slag ställs till PK:s förfogande, bl.a. Riksdagskalendern, broschyrer och faktablad, liksom intern information på Helgonät. Extern information: PK har tillgång till informationsenhetens service för besöksbokning och visningsverksamhet, viss kursverksamhet (intranät och guidekurser) och hjälp med besökare i . De aktiviteter som arrangeras av infocentrum i samverkan med ledamöter/PK är kostnadsfria. PK har kostnadsfritt tillgång till det basutbud av kontorsmateriel som finns i förråd inklusive papper till kopiatorer och skrivare. Kuvert och porto svarar PK för själva. logotyp får inte användas på brevpapper etc. PK kan mot avgift utnyttja interntryckeriets tjänster. Tjänster för ledamöters räkning som har med uppdraget som ledamot att göra är dock gratis. Visitkort och korrespondenskort med partilogotyp kan beställas hos interntryckeriet mot en avgift. PK har inte fri tillgång till kaffe och te, till skillnad från de RDF-anställda. Rättslig utgångspunkt berörd reglering (RFS 2002:6) avseende tillhandahållande av riksdagstryck Enligt föreskriften (RFS 2002:6) avseende tillhandahållande av riksdagstryck får bl.a. PK kostnadsfritt obundet riksdagstryck i den omfattning RDF bestämmer. Hur ser det ut i praktiken? PK får kostnadsfritt ett varierande antal arbetsexemplar av de olika delarna av riksdagstrycket, men betalar för större upplagor som inte är arbetsexemplar. Specialutgåvor av riksdagstryck, t.ex. av samtliga motioner från ett parti, kan beställas mot avgift. PK får även en omgång inbundet riksdagstryck . 2007/08:URF2 9 GEMENSAMMA LOKALER, KUNSKAPSFÖRSÖRJNING M.M. PK får kostnadsfritt ett antal arbetsexemplar av SOU och Ds som RDF bestämmer. RDF och har en gammal uppgörelse om att RDF får en upplaga på omkring 150 exemplar av alla nya SOU och Ds, och får motsvarande antal av allt riksdagstryck. I praktiken innebär det att gratisexemplaren fördelas på RDF och PK. När dessa är slut faktureras PK för sina ytterligare exemplar. De anställda vid inbjuds i regel att delta i av anordnade arrangemang som allmänna seminarier, talmannens referensgrupp, det årliga vårkaffet på bankkajen m.m. och kan i många fall vara medlemmar i och delta i aktiviteter anordnade av PAKS, konstklubben och andra föreningar i . Detta gäller dock inte RDF:s personalklubb. (Anm. Se tidigare kommentar från PK-cheferna under rubriken angående svårigheter att veta vem olika arrangemang riktar sig till.) PK-anställda har tillgång till tjänster från de entreprenörer som anlitar, t.ex. resebyrån (avgiftsbelagt), posten, bankomaten och riksdagsrestaurangen (med samma subventioner som för anställda i RDF). Det kan konstateras att PK kostnadsfritt har tillgång till en rad förmåner. I stora delar följer inte detta av någon reglering utan bygger på praxis. Så finns t.ex. en beställningslista av okänt ursprung med en förteckning över olika slag av kontorsmateriel där PK fyller i sina önskemål. Vi noterar i sammanhanget att föreskriften 2005:7 som anger hur de arbetsplatser som partigrupperna har rätt till ska utrustas skulle kunna tolkas motsatsvis, dvs. att det enbart handlar om skrivbord, telefon etc. men inte kontorsmateriel. Vi noterar dock att man i det arbete som föregick reformen med politiska sekreterare beaktade att ett ökat antal anställda skulle föranleda ökade löpande kostnader75. Det kan antas att kostnaden för kontorsmateriel etc. uppgår till inte obetydliga belopp. På motsvarande sätt som när det gäller tilldelning av extra IT-utrustning kan PK:s faktiska förbrukning gå utöver det som RDF budgeterat för, som PK inte har några ekonomiska incitament att ransonera sin förbrukning. Det är inte heller uteslutet att olika förhållningssätt PK emellan, t.ex. i fråga om pappersförbrukning, kan innebära att de faktiska kostnaderna per arbetsplats skiljer sig åt. Detta skulle kunna ifrågasättas om de övergripande nor- 75 Betänkande från beredningsgruppen, dnr 10-707/99 s. 1718. 9 GEMENSAMMA LOKALER, KUNSKAPSFÖRSÖRJNING M.M. 2007/08:URF2 merna är transparens, rättvisa och god ekonomisk hushållning. En lösning vore att man införde regler för rätten till kostnadsfritt kontorsmateriel, en annan att materielen tillhandahölls mot betalning. I vilket fall är det angeläget att kontorsmateriel m.m. inte uppfattas som en fri nyttighet. Föreskriften avseende tillhandahållande av riksdagstryck borde kompletteras med en bestämmelse som ger uttryck för gällande praxis när det avser det inbundna riksdagstrycket. I föreskriften är detta endast reglerat i förhållande till riksdagsledamöterna. Sammanfattning av vad som bör göras RDF bör överväga att införa normer eller vidta andra åtgärder för att hindra att kontorsmaterial m.m. av PK ska uppfattas som fria nyttigheter. Föreskriften avseende tillhandahållande av riksdagstryck bör kompletteras med en bestämmelse som ger uttryck för gällande praxis när det avser det inbundna riksdagstrycket i förhållande till PK. Uppdrag till arbetsmarknadsutskottets kansli att kartlägga ansvarsfördelningen mellan partikanslier i och riksdagsförvaltningen76 Riksdagspartiernas kanslier har vuxit bl.a. till följd av reformen med utbyggt stöd till ledamöterna genom politiska sekreterare. Det har medfört att frågor om ansvarsfördelningen mellan riksdagsförvaltningen (RDF) och partikanslierna har fått större aktualitet. En särskild studie bör därför genomföras för att kartlägga den formella och faktiska relationen mellan RDF och partikanslierna. Utgångspunkten bör vara att kartläggningen översiktligt ska omfatta alla de områden som kan vara berörda. Den bör dock speciellt ta sikte på arbetsmiljöfrågor och frågor om ekonomisk ersättning från RDF för bl.a. telefoni och IT-stöd. Även andra frågor som visar sig vara av särskilt intresse bör uppmärksammas. Studien bör innefatta en rättslig problemorientering. Områden där ansvarsgränserna framstår som otydliga bör identifieras. Om så bedöms lämpligt bör förslag lämnas om hur ansvarsfördelningen kan klarläggas i olika avseenden. Kartläggningen ska presenteras i en rapport. Inriktningen är att uppdraget ska redovisas . Inom ramen för studien ska partikanslierna ges möjlighet att delta genom att bidra med bl.a. underlag och frågeställningar. Partikanslierna bör också ges möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till rapport. 76Dnr 230-3365-06/07 PM:en undertecknad av administrative direktören . 77Uppdraget har efter hand förlängts. En kort sammanställning av partistödets utveckling riksdag beslutade om statligt stöd till riksdagspartiernas verksamhet. Det angavs i propositionen att det inte skulle vara förenat med några villkor eller någon kontroll när det gällde användningen (prop. 1965:174, RD:skr. riksdag beslutade även om bidrag till varje partigrupp i för gruppkansliernas kostnader (BaU 1965:54, RD:skr. Inte heller detta skulle bli föremål för kontroll när det gäller användandet. fick ledamöter rätt att anlita skrivbyrå för utskrifter och kopiering. Det statliga stödet justerades (avseende förutsättningar och belopp) i samband med införandet av enkammarriksdagen. Ett kontorshjälpsstöd till ledamöter infördes efter utredning och förslag av förvaltningsstyrelsen (dnr 61 B9/70 förs. 14, KU 38, RD prot. Beräkningsnormen var tio ledamöter per biträde. Medlen skulle ställas till partigruppernas disposition och biträdespersonalen administreras genom deras kanslier. Det uttalades också att varje partigrupp själv skulle få besluta om den kontorsservice som gruppens medlemmar skulle behöva och om lönernas storlek. Stödet var förenat med redovisningsskyldighet i efterhand. tillsattes också en utredning som antog namnet . Utredningen avlämnade året därpå betänkandet Offentligt stöd till de politiska partierna (SOU 1972:62). Utredningens förslag byggde på fyra grundläggande principer för det statliga partistödet. 1)Bidrag bör utgå endast till parti som har ett icke obetydligt stöd i väljaropinionen, manifesterat i allmänna val. 2)Bidragen bör beräknas schematiskt och fördelas enligt fasta regler, som inte tillåter någon skönsmässig prövning. 3)Bidragens storlek bör stå i relation till partiernas styrka. 4)Någon offentlig kontroll av hur medlen används bör inte förekomma. Utredningen föreslog en rad olika förändringar och så gott som samtliga genomfördes (prop. 1972:126, KU 55, RD prot. En förändring var att kanslistödet delades upp i två delar, ett grundstöd (till alla partier som vid val fått av rösterna i hela landet) och ett tilläggsstöd (med visst belopp för varje vunnet mandat). Dessutom lagfästes stöden i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier som alltjämt är gällande men med flera ändringar. Det angavs att kanslistödet inte enbart behövde användas till att täcka kostnader för gruppkanslierna utan även på annat sätt som partierna fann lämpligt (prop. Kanslistödet och den administrativa biträdes/assistenthjälpen utökades successivt . Vid sidan av lag infördes 2007/08:URF2 BILAGA 2 EN KORT SAMMANSTÄLLNING AV PARTISTÖDETS UTVECKLING en särskild lag om statligt bidrag till partigrupperna i (SFS 1994:1066). Lagstiftningen innebar vissa förändrade definitioner av bidragen. Lagen kom att innehålla tre olika slag av bidrag: gruppkanslibidrag, ledamotsbidrag (som innehöll utredar-, assistans- och kontorshjälp, det senare var närmast att likna vid politiska sekreterare) och resebidrag. lag ersattes av den nu gällande lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Enligt denna lag lämnas följande stöd: basstöd till partigrupperna, stöd till kostnader för politiska sekreterare åt ledamöter och stöd till kostnader för riksdagsledamöters utrikes resor. Lagen innebär bl.a. en förändring av ledamotshjälpen som inriktades på att bekosta handläggarhjälp i form av politiska sekreterare i stället för administrativ hjälp och en förstärkning av basstödet till partigrupperna. Stödet för politiska sekreterare åt ledamöter beräknas fr.o.m. efter att det ska motsvara kostnaden för en politisk sekreterare per ledamot (prop. 2003/04:100, FiU21, rskr.