rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — Ett viktigt drag i skattereformen var införandet av två grundvalar för inkomstbeskattning: allmänna inkomster, som beskattades med en plan skattesats om , samt personinkomster, som innefattar inkomster av lön, näringsverksamhet och pension och som åläggs försäkringsavgift för socialförsäkring och maxskatt148. Enligt en rapport från offentlige utredninger resulterade reformen bl.a. i en mer korrekt kapitalbeskattning i och med att beskattningen av alla kapitalintäkter och vinster blev enhetlig. När det gäller skogsbeskattningen kom ett system att tillämpas som byggde på att skogsbruksintäkter beskattades som kapitalintäkt med en platt skattenivå om . Systemet med genomsnittstaxering fick en fortsatt tillämpning där intäkt av skogsbruk som huvudregel skulle bestämmas utifrån det genomsnittliga skattemässiga överskottet . Genomsnittstaxering skulle enligt reglerna vanligtvis inte börja förrän verksamheten hade bedrivits , men kunde på vissa villkor starta tidigare. Det gällde även särskilda regler vid upphörande av genomsnittstaxering. Bakgrunden till bibehållandet av särregler med genomsnittstaxering för skogsbruk motiverades av behovet av att utjämna de stora variationer i intäkter som uppkommer på grund av ojämn avverkning, och då särskilt för mindre skogsbruk, för att därmed undvika att progressiva skattesatser får starka negativa konsekvenser. I betalade skogsägare tidigare även en skogsavgift på av bruttoavverkningsvärdet för ett enskilt år. Avgiften fonderades och fungerade som ett avsättningssystem, vilket innebar en skattekredit utan tidsbegränsning. Ränteintäkterna från fonden tillföll inte den enskilde skogsägaren, utan skulle användas till att finansiera administration och eventuella gemensamma åtgärder. Innestående medel på skogsavgiftskonto var även undantaget från förmögenhetsskatt. Systemet innebar delvis en definitiv skattebefrielse eftersom skogsavgiften användes till investeringar i skogsbilvägar och skogsmark 148Maxskatten utgör en del i den progressiva inkomstbeskattningen. Som ett led i skattereformen 20042006 reducerades maxskattesatserna och uppgick för till på personinkomster i inkomstintervallet 394 000750 000 och till på personinkomster . 9B8 SKOGSBESKATTNING I OCH När skogsavgiftsmedlen användes för att täcka sådana investeringar medförde detta att det utbetalade beloppet gav en reducering av intäkter i skogsägarens taxeringsuppgift, som investeringskostnaden kunde utgiftsföras fullt ut. Andelen som intäktsfördes uppgick till från . ges det inte skattefördel till investeringar i skogsbilvägar. Den tidigare ordningen med skogsavgift ersattes av en obligatorisk avsättning till skogsfond.151 8.2.4 Nuvarande skogsbeskattning de allmänna reglerna och särregler För skogbruksnäringen tillämpas vissa generella skatteregler och vissa särregler som är specifika för just skogsnäringen. Till de särregler som är specifika för skogsnäringen och som har bibehållits hör systemet med genomsnittstaxering för skogsinkomster. Det finns även andra modifierade särregler för skogsbeskattningen som hör samman med systemet med avsättning till skogsfond samt att alla kostnader för skogsvård är avdragsgilla. I det fall som inget annat anges bygger de följande beskrivningarna av det nuvarande regelverket för skogsbeskattningen i huvudsak på uppgifter som inhämtats från den skattehandbok som det norska skatteverket låter publicera.152 Övergången till nuvarande inkomstbeskattning en sammanfattning av de viktiga skillnaderna Den skattereform som genomfördes i och som även inbegriper regelverket kring skogsbeskattningen innebar en övergång från den tidigare delningsmodellen till den s.k. skärmningsmetoden som bl.a. innefattar företagsmodellen som tillämpas för enskild näringsverksamhet som skogsbruk. Till de viktigare skillnaderna mellan den tidigare delningsmodellen och den nuvarande företagsmodellen hör följande. Delningsmodellen skilde mellan passiva och aktiva ägare. Som aktiv ägare räknades personer som arbetade mer än i den egna skogsverksamheten. I de fall som ägaren var passiv behövde denne inte betala bruttoskatt på inkomsterna från verksamheten. Med det nuvarande systemet ska personinkomst beräknas för enskild näringsverksamhet oavsett om verksamheten är aktiv eller passiv. I företagsmodellen ingår vinsten vid realisering av driftsmedel i bruttointäkterna, vilket innebär att dessa bruttobeskattas. I den tidigare delnings- 151Detta regleras i skogsbrukslagen. 152Skatteetaten, 2006. 9B8 SKOGSBESKATTNING I OCH modellen ingick inte sådana vinster i de beräknade personinkomsterna, i stället blev de belagda med en platt skattesats om . Genom delningsmodellen lades räntekostnader för lån till när personintäkterna från verksamhet skulle beräknas. Då dessa skulder ingick i taxeringsunderlaget för kapitalavkastning erhölls inte avdrag för de reella kostnaderna, utan i stället för ägandet utan avdrag för skuld, multiplicerat med kapitalavkastningen. Genom företagsmodellen läggs inte skuldräntor till låneinstitut med vid beräkningen av personintäkter och låter skulden inte heller ingå i underlaget för skyddsberäkning. På detta sätt erhålls nu avdrag för de reella räntekostnaderna.153 Skogsbruk som enskild näringsverksamhet och beskattning av skogsinkomster När det gäller inkomstbeskattning måste en fysisk person som i skattelagstiftningens mening bedriver näringsverksamhet betala skatt på allmänna inkomster liksom personinkomster. Sålunda är ägaren och inte företaget skattesubjekt. Huruvida skogsbruk ska anses som näringsverksamhet bedöms i enlighet med de allmänna regler som gäller för näringsverksamhet. På grund av näringens specifika beskaffenhet måste kravet på aktivitet och ekonomisk avkastning m.m. värderas över en väsentligt än vad som är normalt för andra näringsverksamheter. Skogsbruk som är näringsverksamhet ska taxeras som enskild näringsverksamhet och beskattas som tidigare beskrivits genom den s.k. företagsmodellen i enlighet med de regler som gäller för skogsbruk. Det nuvarande system som tillämpas innebär att näringsidkaren får betala nettoskatt på allmänna intäkter och bruttoskatt på personintäkter av verksamheten. Beräknad personintäkt ska omfatta intäkt över riskfri avkastning på investerat kapital. Från och med ska kapitalvinst på skog- och lantbruk beskattas som personinkomst. Skatt vid försäljning av fastighet Fram t.o.m. kunde en egendom omsättas utan vinstbeskattning i de fall som ägaren haft den . Denna regel gäller fortfarande i de fall som ett lantbruk säljs inom familjen och försäljningssumman inte överstiger tre fjärdedelar av antaget försäljningsvärde. Att vinsten som huvudregel nu ingår i personinkomst kan sägas innebära en skatteskärpning vid fastighetsförsäljning. Värdet av skogen sätts till det avkastningsvärde skogen har som bestående intäktskälla vid rationell skötsel och drift där värdet fastställs genom kapitalisering av ett zonberäknat nettovärde av den årliga brukbara tillväxten. Vid värderingen tas som utgångspunkt skogsfastighetens antal hektar av ekono- 153 Kvitne, Slettemark & Taskjelle, 2006. 9B8 SKOGSBESKATTNING I OCH miskt brukbar skog. Denna areal fördelas sedan på fyra olika bonitetsklasser. Det totala antalet kubikmeter tillväxt på fastigheten multipliceras med fastställda schablonvärden för nettoavkastning per kubikmeter skog. Det finns flera schablonvärden utarbetade där det tagits hänsyn till variationer när det gäller bl.a. priser, driftskostnader och fasta kostnader. För de fall som de totala kostnaderna för driften av ett skogsbruk väsentligt överstiger den schablonkostnad som gäller för det distrikt som skogsfastigheten tillhör, finns vissa möjligheter till nedjustering. Möjlighet till nedjustering finns även i andra enstaka undantagsfall. Genomsnittstaxering och redovisning av intäkter och kostnader Till de särregler som finns för skogsbeskattningen i hör genomsnittstaxeringen. Som huvudregel ska intäkter av skogsbruk som drivs som enskild näringsverksamhet fastställas till det belopp som varit den genomsnittliga avkastningen . Genomsnittstaxering ska vidtas när skogsägaren har bedrivit skogsnäring . Om skog överlåts under intäktsåret, ska intäkten bibehållas utanför genomsnittstaxeringen för både den gamla och den nya ägaren. Detta gäller även också för tillköp av skog vid utvidgning av en skogsfastighet. Inom skogsbruksnäringen ska försäljningssumman för det timmer som har levererats läggas till grund för intäktsberäkningen. Sådant virke som är avverkat men inte har levererats ska intäktsföras till det avverkningsvärde som löper på driftskostnaderna. Värdet av ägarens eget arbete ska inte tas med i avverkningsvärdet. Skog på rot räknas inte med som lager. Skogsvirke som är sålt i enlighet med vanliga leveransvillkor ska tas upp som intäkt det år som det blir levererat. Virket anses som levererat senast när det når mottagaren. Intäkter från försäljning av skogstimmer på rot hanteras som skogsintäkter. Vid underskott kan detta dras av från andra allmänna intäkter för samma intäktsår. Bokföringsmässigt ska som huvudregel intäkter och kostnader från skogsbruk tidsmässigt hanteras i enlighet med realisationsprincipen. I enlighet med huvudregeln ska företag således bli beskattade för intäkt som intäkterna inflyter och avdrag för kostnader göras som de uppstått. För företag som bara är bokföringsskyldiga blir intäkterna beskattade det år som företaget har fått en absolut rätt till dessa och kostnaderna för avdrag det år det uppstår en absolut plikt till att täcka dessa. Avsättning till skogsfond och skogsvårdande insatser Till de övriga särregler som specifikt avser skogsbeskattning hör skogsfond samt skattelättnader för skogsvårdande insatser. Här har vissa förändringar skett där avsättning till skogsfond ersatte det tidigare tillämpade systemet med skogsavgift. Avsättning till skogsfond är obligatoriskt och syftar till att förbättra skogsägarnas möjligheter att bedriva ett hållbart skogsbruk. Skogsfonden ska därmed säkra investeringar i ny skogsproduktion och skogsvårdande insatser. Som skogsvårdande insatser inbegrips bl.a. grävning 9B8 SKOGSBESKATTNING I OCH av diken, plantering och beredning av mark, röjning av kalhyggen, inhägning av skogsvårdsmark samt nyplantering. För skogsvårdande insatser är alla kostnader avdragsgilla. Det har funnits flera tidigare föregångare till det nuvarande systemet med skogsfond, där den första av dessa var den skogsvårdsavgift som infördes . Skogsägaren kan med det nuvarande systemet välja att avsätta en återbetalningsbar summa som motsvarar av bruttovärdet av den skog som avyttras. Medlen som sätts av till skogsfonden deponeras på ett individuellt skogskonto. Den summa som deponeras för skogsvård dras av från det kalkylerade överskottet från intäkterna av gjorda virkesförsäljningar. tas den summa som sätts av som huvudregel upp som inkomst som den sedan betalas ut. Dock är av den avsatta summan beskattningsbar medan resten är skattefri. Ett villkor för denna skattelättnad är att de medel som frigjorts används för skogsvårdande insatser. Medel kan även tas i anspråk för underhåll och upprustning av skogsbilvägar. I tillägg till denna användning av skogsfond med skattelättnad kan vissa typer av investeringar i skogsbruket, som t.ex. plantering, utgiftsföras direkt. I några kommuner och län ges det också direkta bidrag till vissa aktiviteter. Den samlade skatteverkningen av dessa åtgärder kan därför bli betydande. I både och finns liksom i särskilda regler för skogsbeskattning. I motiveras liksom i och de särskilda regler som finns med att det råder särskilda förutsättningar för skogsbruk som skiljer sig från andra näringar. När det gäller utformningen av regelverken för skogsbeskattning skiljer sig dessa åt som helhet mellan grannländerna. Något som kan noteras är att till skillnad från har regelverket för skogsbeskattning ändrats i både och . När det gäller har detta hört samman med genomförandet av en större skatteöversyn och skogsbeskattningen har där ingått som en del i den genomförda översynen. De förändringar som genomförts när det gäller skogsbeskattningen i har varit av mer genomgripande karaktär. Förändringsarbetet påbörjades och har genomförts stegvis som delar i en pågående och mer genomgripande förändring av skogsbeskattningen. Aldestam, M. (2005): aid rules applied to taxes An analysis of the selectivity criterion. (1989): Markpriser i jordbruket. En teoretisk studie belyst med svenska data. Rapport nr 15, . Antonson, J. (2006): Skogen och skatterna. (1992): Kapitaländringar, resultatmätning och konsumtion, Teoretiska överväganden och en empirisk studie på jordbruksföretag. 1978/79:SkU54 Med anledning av propositionen 1978/79:204 om omläggning av skogsbeskattningen jämte motioner. 1981/82:SkU68 Om ändrade regler för skogskonto m.m. (prop. 1981/82:182). 1989/90:SkU30 Reformerad inkomst- och företagsbeskattning. 1992/93:JoU15 En ny skogspolitik. 1993/94:SkU15 Ändringar i företagsbeskattningen. 1998/99:MJU3 Uppföljning av skogspolitiken. 1999/2000:SkU17 Allmänna motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning. 2000/01:SkU1 Anslagen till och , m.m. 2001/02:SKU15 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. 2002/03:SkU17 Direktavdrag för lantmäteriförrättningsutgifter vid omarrondering (prop. 2002/03:79). 2004/05:BoU7 Ändringar i jordförvärvslagen. 2004/05:MJU9 Ändringar i skogsvårdslagen m.m. 2005/06:KU21 i en ny tid. 2005/06:SkU14 Särskilda skatteåtgärder på grund av stormen (prop. 2005/06:44). 2005/06:SkU17 Motioner om företags- och kapitalbeskattning. Det konglige (2006): Taxation of forestowners. SL05/3566 SLHET/KR. Dir. 2004:70 Utvärdering och översyn av skogspolitiken. Ds B 1978:2 Beskattning av skogsbruk. Europeiska kommissionen (2005): Handlingsplan för statligt stöd. Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 20052009, SEC(2005) 795. (2006): Utkast till nya gemenskapsriktlinjer för statligt stöd inom sektorerna för jordbruk och skogsbruk 20072013. 2007/08:RFR13 10BREFERENSER (2003): Skogsbeskattning (Fi2002/1154). Framställning till 2005/06:RS3 i en ny tid Huvudbetänkande av riksdagskommitté. Ny skogsprisstatistik, Pressmeddelande . (2002): Räntefördelningen och dess påverkan på skogsbruket. Acta Wexionsensia Nr 16/2002, Ekonomi, . Regeringen underlättar generationsskifte i skogen. Kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tilllämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse. Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 384 , 10/12/1998 s. 00030009. Kvitne, Slettemark & Taskjelle (2006): Skog og skatt. Høgskulen i Bergen. , T., 1986. Icke monetära nyttors betydelse för värdet av skogsfastigheter. Meddel 5:22, Inst. , S.-O., m.fl. (2003): Inkomstskatt en läro- och handbok i skatterätt. , , , , Orth & Vedung (2006): 2006. Lönnstedt, L. & , H. (2002): Skatternas inverkan på skogsfastigheternas prisutveckling Några hypoteser. Lönnstedt, L. & , H. (2001): Skogen och dess skatter. Publicerad i Skogspolitiken en beskrivning av den politik och övriga faktorer som påverkar skogen och skogsbruket. Mutanen, A. och Toppinen, A. (2005): Finnish Sawlog Market under . Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet (NSFR). Svensk juridisk nationalrapport. Beskattning av osäkra instabila inkomster. Rapporten presenterades vid höstseminariet i . Forslag till endringer i skattesystemet. Notification of existing state aid in . 1994-02- 25, (310/94). Tax Policy Studies (2006): Fundamental reform of Personal Income Tax. 1972:120 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen 81928:370), m.m. 1978/79:204 Beskattning av skogsbruk. 10BREFERENSER 2007/08:RFR13 1981/82:182 Regeringens proposition om ändrade regler för skogskonto m.m. 1989/90:110 Om reformerad inkomst- och företagsbeskattning. 1990/91:54 Om kvarvarande frågor i reformeringen av inkomst- och företagsbeskattningen, m.m. 1992/93:226 Regeringens proposition om en ny skogspolitik. 1993/94:50 Fortsatt reformering av företagsbeskattningen. 1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken. 2000/01:1 Budgetpropositionen . 2002/03:79 Direktavdrag för lantmäteriförrättningsutgifter vid omarrondering. 2003/04:100 ekonomiska vårproposition. 2004/05:53 Ändringar i jordförvärvslagen (1979:230). 2004/05:58 Ändringar i skogsvårdslagen. 2004/05:100, ekonomiska vårproposition. 2005/06:1, Budgetproposition . 2005/06:100, ekonomiska vårproposition. 2006/07:1, Budgetproposition . 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. 2007/08:1, Budgetproposition . (2003): Inledning till skatterätten. m.fl. (2005): Det svenska skattesystemet. Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter. (1996): The economics of ownership. Rapport nr 42, Inst. för Skog-Industri-Marknad Studier. Rutegård, G. (1998): Acquisition and Financing of . Acta Universitatis Agricultae Suecie, Silvestria 65. (2003): Inkomst av näringsfastighet i enskild näringsverksamhet arbetsinkomst eller kapitalinkomst? Acta Societatis Juridicae Lundensis Nr 149. Salakari, M. (2006): taxation in a review of the systems in use in 2006. (2006): Lignings-ABC. Publiceras på norska skatteverkets hemsida. (2001): Skatteupplysningar: Näringsverksamhet. Skattestyrelsen (FI) (2005): Skogsbeskattning, Anvisningar för deklaration, publikation 54r.05. (2006): uppföljning av kvittning av underskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst en förstudie. 2007/08:RFR13 10BREFERENSER (2006a): Dags att deklarera. Näringsverksamhet med årsbokslut. (2006b): Handledning för beskattning av inkomst och förmögenhet m.m. vid taxering. (2006c): Skatteregler för enskilda näringsidkare. SKV 295 utgåva 10. (2006d): Skatter i , Skattestatistisk årsbok. (2001): Skogspolitiken en beskrivning av den politik och övriga faktorer som påverkar skogen och skogsbruket. (2003) Exploaterande förvärv av skogsfastigheter. PM 2003- 06-27. (2006a): Efter av stormen och rekommendationer för framtiden. (2006b): Skogsstatistisk årsbok 2006. (2007): Skog och skatter 2007. SOU 1969:30 Skogsbeskattningen, betänkande av . SOU 1981:81 Skogsindustrins virkesförsörjning. SOU 1989:33 Utredningen om reformerad inkomstbeskattning. SOU 1991:100 Neutral företagsbeskattning. SOU 1992:76 Skogspolitiken inför 2000-talet. SOU 1995:104 Skattereformen 199091. SOU 2001:38 Ägande och struktur inom jord och skog. SOU 2005:39 Skog till nytta för alla? SOU 2005:68 Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. SOU 2006:81 Mervärdesskog. , och , R. (2006): EG-skatterätt. (1998): taxation in a review of the systems currently in use. Finländska : E-brev från utredningstjänsten. : Brev från Skattebyrån. LRF Skogsägarna: Brev . : E-brev och . : Möten , och med huvudkontoret. 10BREFERENSER 2007/08:RFR13 (): Telefonsamtal och . : E-brev från finansutskottet. skogsindustrier: E-brev . Handels- och i : Nordisk skattevitenskapelig forskningsråd: Statistisk sentralbyrå: . Bakgrund och historik kring skogsavdraget Reglerna för beskattning av skogsinkomster hade vid regeländringen i väsentliga hänseenden varit oförändrade sedan kommunalskattelagen (1928:370) tillkom . Enligt kommunalskattelagen betraktades allt som kom en ägare eller brukare av en jordbruksfastighet till godo som intäkt av jordbruksfastighet. Hit hänfördes också intäkter av skogsbruk vilka utgjorde en huvudgrupp av de skattepliktiga intäkterna. Med uttrycket skogsbruk avsågs främst att den som ägde eller arrenderade en jordbruksfastighet utnyttjade fastigheten, eller viss del därav, för skogshantering. Från bruttointäkt av jordbruksfastighet fick avdrag göras för omkostnader som var hänförliga till driftskostnader. Avdragsreglerna för ägare överensstämde inte helt med avdragsreglerna för brukare. Rätt till avdrag på grund av avyttring av skog tillkom t.ex. bara ägare av jordbruksfastighet. Skattetekniskt redovisades inkomsterna av jordbruksfastighet enligt bokföringsmässiga grunder. Hänsyn togs inte bara till kontanta transaktioner utan även till s.k. balansposter, t.ex. lager, fordringar och skulder. Avskrivningar på inventarier som användes i skogsbruket fick ske med hänsyn till årlig värdeminskning enligt samma regler som tillämpades i inkomstslaget rörelse eller enligt restvärdesmetoden. Värdet av lager av avverkat virke vid beskattningsårets in- och utgång kom därför att påverka årets resultat. Däremot utgjorde inte den växande skogen (virke på rot) en lagertillgång. Skogen ansågs i stället som tillbehör till fastighet och fick endast skrivas ned enligt särskilda regler om minskning av den växande skogens ingångsvärde eller minskning i dess ingående virkesförråd. Eftersom den växande skogen inte räknades som en lagertillgång blev värdet av årlig skogstillväxt inte inkomstbeskattat för sig. Om den skattskyldige tillämpade kontantprincipen skulle som bruttointäkt för visst beskattningsår tas upp kontanta likvider som hade erhållits samt värdet av gjorda uttag av andra skogsprodukter än ved. Bara intäkter som hade varit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret och värdet av förmåner som hade utnyttjats under beaktades i inkomstredovisningen. Hade den skattskyldige t.ex. upplåtit avverkningsrätt eller sålt avverkat virke mot likvid som var uppdelad , inkomstredovisades endast den under beskattningsåret influtna delen av likviden. På samma sätt fick 1978/79:204. 11BBAKGRUND OCH HISTORIK KRING SKOGSAVDRAGET BILAGA 1 2007/08:RFR13 avdrag för driftskostnader i skogsbruket endast göras med belopp som betalats kontant under beskattningsåret. Kostnader för anskaffning av inventarier i skogsbruket fick vid kontantmässig redovisning bara dras av till den del kostnaden avsåg anskaffning för att ersätta inventarier som sålts eller utrangerats. Avdrag fick inte göras för nyuppsättning av inventarier. Uppdelningen mellan skattepliktig avkastning och skattefria kapitaluttag gjordes i princip på så sätt att den skattskyldige från intäkter på grund av avverkning m.m. fick göra avdrag för den del av skogens ingångsvärde som hade tagits i anspråk genom avverkningarna. För att avdrag skulle kunna medges krävdes att skogens värde eller volym efter avverkningarna understeg skogens ingångsvärde eller skogens ingående virkesförråd. Med skogens ingångsvärde eller ingående virkesförråd menades värdet respektive volymen på skogen när den skattskyldige förvärvade fastigheten. En korrekt tillämpning av de gällande skogsbeskattningsreglerna förutsatte därför att man kunde beräkna skogens värde eller volym, inte bara då fastigheten förvärvades utan också under den fortsatta innehavstiden. Sådana beräkningar kunde vara mycket dyra att utföra och gav ofta högst osäkra resultat. Avdragsmetoden som utgick från minskningen av skogens värde kallades värdemetoden och metoden som utgick från minskningen i volym kallades virkesförrådsmetoden. 1.2 Avdrag enligt värdemetoden För att tillämpa värdemetoden var det nödvändigt att känna till skogens, för ägaren, gällande ingångsvärde. Med ingångsvärde menades skillnaden mellan ägarens ursprungliga ingångsvärde och summan av de värdeminskningsavdrag som ägaren hade åtnjutit vid tidigare taxeringar. För en skogsägare som inte fått något värdeminskningsavdrag sammanföll alltså det ursprungliga ingångsvärdet med det för honom eller henne gällande ingångsvärdet. Skogens ursprungliga ingångsvärde utgjordes i allmänhet av det värde med vilket den växande skogen kunde anses ha ingått i fastighetens värde när ägaren förvärvade fastigheten. Med fastighetens värde åsyftades det vederlag som erlagts för fastigheten eller ett värde motsvarande taxeringsvärdet. Avdrag enligt värdemetoden medgavs då den växande skogens återstående värde efter skogsuttaget understeg det för ägaren gällande ingångsvärdet. Avdrag fick då ske med ett belopp som motsvarade skillnaden mellan ägarens ingångsvärde och det återstående värdet. Avdraget fick dock inte överstiga vederlaget för den avyttrade skogen. 1.3 Avdrag enligt virkesförrådsprincipen