eunbil · GW0NA5AD8 · 2008-12-01 00:00:00 — 13937/08 /lt DG C III SV TTE, dp 9 a (08.10) (OR. från: , direktör, för Europeiska kommissionens generalsekreterare mottagen den: till: , generalsekreterare/hög representant : Meddelande från kommissionen Upprättande av ett gemensamt luftrum med För delegationerna bifogas kommissionens dokument KOM(2008) 603 slutlig. Bilaga: KOM(2008) 603 slutlig EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION den 3.10.2008 KOM(2008) 603 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Upprättande av ett gemensamt luftrum med MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Upprättande av ett gemensamt luftrum med 1. INLEDNING 1. I sitt meddelande Fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU framhåller kommissionen betydelsen av att det skapas ett gemensamt luftrum med de länder öster och söder om som omfattas av grannskapspolitiken. Det slutliga målet är att sammanföra EU-länderna och deras partnerländer vid EU:s östra och södra gränser i en gemensam marknad med harmoniserade bestämmelser för trafiken. Rådet (transport) bekräftade det här målet vid sitt möte i sina slutsatser om utvecklingen av en gemensam politik för yttre förbindelser på luftfartsområdet och efterlyste ett gemensamt europeiskt luftrum med EU:s grannländer . I arbetet med att upprätta ett gemensamt luftrum har EU redan integrerat den schweiziska, norska och isländska luftfartsmarknaden, luftfartsmarknaderna i nio länder på västra () och slutligen luftfartsmarknad, efter det att det första undertecknades . På rådets begäran kommer kommissionen också att inleda förhandlingar på det här området med och och fortsätta sina diskussioner med . Stärkta relationer mellan EU och dess grannländer på luftfartsområdet är av central betydelse för den europeiska flygindustrins utveckling. Flygförbindelserna med EU:s grannländer inom alla marknadssegment (semesterresor, släkt- och vänturism, arbetsresor) utgör av de internationella flygningarna utanför EU, vilket är en flygvolym som kan jämföras med trafiken till och från länder i . Ett gemensamt luftrum med dessa grannländer erbjuder inte bara tillväxtmöjligheter för luftfartssektorn utan utgör även en utmärkt katalysator för regional integration och ekonomisk utveckling. Detta är också helt i linje med Barcelonaprocessens mål och handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Det aktuella projektet : en union för har samma grund. I strävandena efter att upprätta ett gemensamt luftrum med länderna söder om är en nödvändig partner för EU. I det Europa-Medelhavspartnerskap som inrättats genom associeringsavtalet framhålls att man måste stärka samarbetet inom transportsektorn, utveckla samarbetet mellan parterna när det gäller lagstiftning och modernisera infrastrukturen på flygplatser och ledningen av flygtrafiken. Detta projekt för ett gemensamt luftrum överensstämmer därför i grunden med de olika åtgärder som EU vidtagit i förhållande till . Dessutom överensstämmer det med ett mål som är gemensamt för båda parterna. Utbytet inom projektet , som startats av EU för att stärka samarbetet på luftfartsområdet med länderna söder om , har också gett tillfälle att visa sitt intresse för att inleda förhandlingar med Europeiska gemenskapen inom ramen för ett övergripande luftfartsavtal. Ett sådant gemenskapsavtal om luftfart skulle kunna skapa nya möjligheter för hela luftfartssektorn (flygbolag, förvaltare av flygplatsinfrastruktur, tillhandahållare av marktjänster) liksom för passagerare på båda sidor av . Nuvarande restriktioner i de bilaterala avtal som ingåtts mellan EU:s medlemsstater och skulle kunna avvecklas. Begränsningar när det gäller flygbolagens antal flygningar , antalet godkända flygbolag, flygplatser som får användas och tillämpade priser skulle kunna undanröjas som en process för tillnärmning av lagstiftningen inleds. UTVECKLING AV FLYGFÖRBINDELSERNA MED EN VIKTIG PARTNER 6. Landets ekonomiska betydelse och omfattningen av dess flygförbindelser med EU gör till en mycket viktig partner när det gäller att snart uppnå det mål att skapa ett gemensamt luftrum som rådet fastställde 2005. EU är viktigaste handelspartner. av den tunisiska importen kommer från , som dessutom är mottagare av av den tunisiska exporten. uppgick värdet av detta handelsutbyte till nästan , vilket innebär att är en EU :s viktigaste handelspartner bland länderna söder om . svarar för av turismen till , och denna turism är en viktig valutakälla för landet. turism är av uppenbara geografiska skäl starkt beroende av de befintliga flygförbindelserna med . De europeiska och tunisiska flygmarknaderna är också nära knutna till varandra, vilket framgår av de 21 luftfartsavtal som ingåtts mellan och medlemsstater i EU. På grundval av de här avtalen transporterades nästan 8,5 miljoner passagerare mellan och 2007, vilket är en ökning med under . De viktigaste enskilda marknaderna 2007 var (3,5 miljoner transporterade passagerare), (1,2 miljoner passagerare), (1 miljon passagerare), (650 000 passagerare), (450 000 passagerare) och (300 000 passagerare). uppgick den sammanlagda internationella trafiken till till 10,5 miljoner passagerare, vilket understryker betydelse relativt sett. Två tredjedelar av den sammanlagda internationella trafiken bedrevs av tunisiska flygbolag och denna andel är till och med större när det gäller flygförbindelserna med . På centrala marknader såsom den fransk-tunisiska marknaden svarar de tunisiska flygbolagen för av trafiken. De viktigaste reguljära flygbolagen från gemenskapen inriktar sina flygningar till på att försöka dra till sig det exklusivare klientelet, som de garanterar de förbindelser som krävs för att göra sin huvudflygplats attraktiv. Andra flygbolag från gemenskapen är likaså aktiva på marknaderna för vanliga turistresor liksom släkt- och vänturism, men denna marknad domineras fortfarande av tunisiska företag. Det viktigaste tunisiska flygbolaget är Tunisair, som svarar för av den internationella luftfarten till och från . Företaget transporterade 3,8 miljoner passagerare 2006. Den tunisiska staten, som grundat företaget, äger av aktiekapitalet, medan det resterande kapitalet handlas fritt. Koncernen sysselsätter direkt eller indirekt nästan 8 000 personer och dess verksamhet omfattar alla segment inom luftfarten, bland annat underhåll och service på flygplatser. I en alltmer konkurrensutsatt miljö har koncernen i sin strävan efter modernisering genomfört strukturella reformer som inneburit att det skapats dotterbolag som sysselsätter nästan 4 000 personer. Koncernen äger en flotta med 30 flygplan (och Airbus). 20 av dessa flygplan har inte någon affärsklass, vilket understryker turistresornas betydelse för företaget. Turistresenärerna är den viktigaste målgruppen för de två andra tunisiska flygbolag som bedriver internationell trafik, närmare bestämt Nouvelair och . Bägge bolagen är charterbolag som etablerats på turismbranschens initiativ (hotell, resebyråer). Nouvelair, som etablerades 1989 av , är baserat i och bedriver trafik till och från 25 länder (120 flygplatser), främst i . Med sin flotta bestående av 13 Airbus-plan transporterade Nouvelair nästan 1,5 miljoner passagerare 2006, vilket motsvarar av marknaden för internationella lufttransporter i . , som etablerades 2002 för att bedriva chartertrafik till och från , ägs av koncernen och använder chartrade flygplan för att tillgodose researrangörernas säsongsbetingade behov. Detta företag, som är ovanligt på så sätt att det är börsnoterat, svarar för av den internationella flygmarknaden i . Likheten mellan deras kommersiella modeller och det faktum att de har olika flygplatser som bas (och ) har lett till att Karthago airlines och Nouvelair överväger ett partnerskap eller till och med en fusion. En sådan konsolidering av den tunisiska flygmarknaden skulle vara i linje med ett luftfartsavtal med gemenskapen och göra det möjligt för de tunisiska flygbolagen att skaffa sig en bättre ställning på en avreglerad flygmarknad och stå emot den nya konkurrens som då uppstår. Den marknadsliberalisering som följer av ett sådant gemenskapsavtal skulle medföra att de tunisiska myndigheterna kan fastställa ramar för priserna för de europeiska flygbolag som bedriver trafik till och från eller motsätta sig traditionella restriktioner när det gäller ägande och kontroll av flygbolag från gemenskapen. Den kommersiella potentialen av ett gemensamt luftrum mellan och är därför mycket stor både för konsumenter, flygbolag och flygplatser. Såsom framgår av undersökningen av projektet är de gällande bestämmelserna i tillräckligt solida och utvecklade för att lagstiftningen snabbt ska kunna anpassas till gemenskapens normer, vilket också är ett av de främsta målen med ett gemensamt luftrum. De tunisiska luftfartsmyndigheterna har, på grundval av den europeiska modellen, bland annat inlett en reform för att skilja övervakning och kontroll från driftsverksamheten. Det har också konstaterats att på områdena luftfartssäkerhet och flygtrafiktjänster ligger nivån nära de bästa europeiska nivåerna när det gäller lagstiftningens överensstämmelse med de normer och den praxis som Internationella civila luftfartsorganisationen rekommenderar liksom med EASA:s förordningar och Eurocontrols säkerhetskrav. Anpassningen av lagstiftningen till gemenskapens normer har dessutom uppmuntrats och följts upp i projektet . Projektet omfattar en plan för tekniskt bistånd till just som ska tillgodose landets behov. FÖRDELAR MED OCH MERVÄRDE AV EN GEMENSKAPSSTRATEGI 14. Den civila luftfarten (inbegripet infrastruktur, flygbolag och andra sektorer) är en viktig del av EU:s ekonomi. Flygbolagen står själva för av EU:s mervärde och har mer än 400 000 anställda (0,av det totala antalet anställda i näringslivets icke-finansiella sektorer), och hela luftfartssektorn sysselsätter omkring 3 miljoner människor i EU. Upprättandet av ett gemensamt luftrum har avsevärt bidragit till att öka sektorns dynamik och effektivitet, och har medfört stora ekonomiska och sociala fördelar. ökade antalet flygsträckor inom EU med . Gemenskapens största flygbolag har haft en produktionsökning på . successiva integration med gemenskapens luftfartsmarknad kommer därför endast att bli till fördel för landet, som kommer att kunna dra nytta av EU:s erfarenheter på detta område. Utvidgningen av denna gemensamma marknad på grundval av en liberalisering av trafikrättigheter, tillsammans med en harmonisering av lagstiftningen, kommer också att skapa mervärde för den europeiska industrin och dess användare. har de flesta medlemsstaterna förhandlat fram restriktiva luftfartsavtal med som reglerar öppnandet av marknaderna och begränsar möjligheterna för flygbolag och passagerare. Det finns mekanismer för fastställande av flygbolagens kapacitet, och bolagen kan inte alltid fritt fastställa sina priser. De här bilaterala avtalen tillåter inte att flygbolag från gemenskapen trafikerar alla flygplatser i från alla europeiska flygplatser. Gällande bilaterala luftfartsavtal mellan EU:s medlemsstater och snedvrider därför trafikmönstret och kan missgynna vissa flygbolag från gemenskapen liksom konsumenter i EU:s medlemsstater. Ett övergripande avtal med Europeiska gemenskapen skulle förbättra situationen, och den resulterande ökningen av antalet direktförbindelser mellan och skulle öka både handels- och turistströmmarna betydligt. Om man gör en extrapolering av exemplet och den inre europeiska marknaden kan en trafikökning på väntas efter avtalets genomförande, och detta skulle motsvara en ökning med omkring 1,5 miljoner passagerare. Dessa prognoser, som förutsätter att rådande politiska och makroekonomiska villkor inte ändras, kommer utan tvivel att behöva justeras uppåt med tanke på den tunisiska marknadens mycket kraftiga tillväxtpotential. En stor del av de ekonomiska fördelarna väntas komma den europeiska flygindustrin och den europeiska ekonomin i allmänhet till del. Det skulle också bli lättare för tunisiska flygbolag att delta i befintliga kommersiella allianser med flygbolag från gemenskapen och således skulle integrerade produkter och bättre passagerartjänster kunna utvecklas. Öppnandet av luftfartsmarknaderna måste åtföljas av en tillnärmning av lagstiftningen på centrala områden, såsom skydd, säkerhet, miljö och bestämmelser om statligt stöd, som kan garantera rättvisa konkurrensvillkor med målet att tillämpa höga luftfartsstandarder på bägge sidor av . När det gäller miljöfrågor måste avtalet stämma överens med gemenskapens åtagande att främja luftfartens hållbara utveckling. Avtalet får därför inte begränsa EU:s möjligheter att tillämpa lagstiftning eller ekonomiska styrmedel för att mildra oönskade sekundära effekter av flygtrafikens ökning, framför allt när det gäller dess bidrag till klimatförändringen, luftkvalitetsförsämring och buller i områden runt flygplatser. Det är endast på gemenskapsnivå som processen för att anpassa den tunisiska lagstiftningen till gällande EU-lagstiftning kan ske. Det måste utfärdas ett förhandlingsmandat för Europeiska kommissionen, så att den kan förhandla om ett övergripande luftfartsavtal med , med det slutgiltiga målet att luftfartsmarknad helt integreras i ett gemensamt luftrum med EU. Upprättandet av ett gemensamt luftrum med kommer också att möjliggöra en dynamisk regional integration som inte bara omfattar flygförbindelserna med EU, utan även flygtrafiken mellan länderna söder om . Det här målet har gjort att Europeiska gemenskapen i luftfartsavtalet med fört in en bestämmelse om geografisk utvidgning som gör det möjligt för t.ex. att ingå i det gemensamma luftrummet. Liberaliseringen av flygförbindelserna mellan och å ena sidan och EU och å andra sidan, skulle kunna leda till ett öppnande av luftfartsmarknaderna mellan och . Även om det underliggande målet är detsamma och det finns en växelverkan mellan de bägge länderna, verkar det i detta skede vara önskvärt att förhandla om dessa luftfartsavtal separat med vart och ett av länderna söder om , framför allt för att inte undergräva den europeiska grannskapspolitiken och för att tillgodose dessa länders önskan om privilegierade bilaterala förbindelser med EU. Detta möjliggör också större flexibilitet och differentierade tillvägagångssätt. Ett mandat för kommissionen att förhandla med skulle också visa EU:s beslutsamhet att uppnå de politiska mål som rådet ställde upp 2005 och öppna sina luftfartsmarknad med alla grannländer, förutsatt att dessa länders lagstiftning anpassas till EU:s lagstiftning. Att inrätta ett gemensamt luftrum med skulle därför stärka det regionala samarbetet och integreringen av luftfartsmarknaderna i alla länder söder om . Kommissionen anser därför att det är viktigt att ge möjligheter till ett intensifierat samarbete inom den civila luftfarten. Ett övergripande luftfartsavtal med skulle kunna omfatta de traditionella kommersiella aspekterna i luftfartsavtal och skapa en ambitiös ram för utvecklat samarbete i fråga om lagstiftning om skydd, säkerhet och trafikledning, och även underlätta industrisamarbetet med dessa länder. Den civila luftfarten erbjuder stora möjligheter att intensifiera samarbetet inom transportsektorn i allmänhet, vilket kan ge fördelar för både och EU. Det måste därför göras insatser för att se till att lufttransporterna blir ett centralt område för samarbete med , och ges ett nytt exempel på hur landet kan integreras i gemenskapsstrukturerna och de europeiska marknaderna. Det här avtalet är ett viktigt steg för att upprätta ett luftrum som är gemensamt för EU och dess grannländer vid , vilket är ett centralt mål för gemenskapens politik för yttre förbindelser på luftfartsområdet och, mer allmänt, en viktig del i EU:s politik för yttre förbindelser. Det här avtalet med om luftfart skulle skapa ett betydande mervärde både politiskt och ekonomiskt och skulle kunna bli en förebild för liknande avtal med andra länder söder om och således även bidra till dessa länders regionala integrering. Mot bakgrund av detta föreslår kommissionen att rådet ger kommissionen mandat att inleda förhandlingar om ett övergripande avtal som gör det möjligt att upprätta ett gemensamt luftrum med . Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna och alla berörda parter för precisera och uppnå de mål som fastställs i förslaget till rådets beslut. KOM(2005) 79 slutlig, . mellan och undertecknades . Rapport om projektet i (MED 2006/132-039). , Statistics in focus, 37/2005, . Bilaga till meddelandet från kommissionen Fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför EU, KOM(2005) 79 slutlig. Efter det att ett Europa-Medelhavsavtal undertecknades med ökade trafiken till nästan 8 miljoner transporterade passagerare mellan och .