eunbil · GV0NE2A8 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (transportministrarna) Rubrik: from the Commission to the Council and Parliament Multi-annual contracts for rail infrastructure quality Dokument: KOM(2008) 54 Fleråriga kvalitetsavtal för järnvägsinfrastruktur dokument: FaktaPM 2007/08:FPM Fleråriga kvalitetsavtal för järnvägsinfrastruktur, N-dep Ej tidigare behandlad vid samråd med . Bakgrund Kommissionens (KOM) presenterade ett meddelande om fleråriga kvalitetsavtal för järnvägsinfrastruktur. Meddelandet tar sikte på den situation att ägaren av järnvägsnätet valt att lägga ut förvaltningen av infrastrukturen på ett privaträttsligt subjekt i form av exempelvis ett privat företag. Om avtal saknas, som i fall, förkunnar meddelandet att medlemsstaterna åtminstone bör se till att infrastrukturförvaltaren åtar sig att förvalta resurser (internt eller på entreprenad) i taget. Kommissionens meddelande fastställer de åtgärder som medlemsstaterna och infrastrukturförvaltarna bör vidta för att uppnå en kombination av ekonomisk jämvikt och lämplig nivå av infrastrukturtjänster. I EG-direktivet 2001/14 artikel 6 om infrastrukturkostnader och redovisning, fastställs bl.a. att medlemsstaterna ska säkerställa att förbättring av kvaliteten på infrastrukturen och sänkta kostnader för tillhandahållande av infrastruktur uppnås. Detta kan medlemsstaterna säkerställa genom antingen ett avtal mellan behörig myndighet och infrastrukturförvaltaren för en period om varigenom den statliga finansieringen tilldelas, eller genom inrättandet av lämpliga kontrollåtgärder till vilka tillräckliga befogenheter är knutna. Den senare åtgärden har tillämpat. uppfyller kravet genom offentligrättslig reglerad styrning av . Detta sker genom årlig medelstilldelning, att krav finns på hur pengarna ska användas och att ett antal effekter ska uppnås med uppdrag. Civilrättsliga avtal mellan infrastrukturägare och infrastrukturförvaltare i alla medlemsstater, skapar konstitutionella problem för SE. Ett civilrättsligt avtal mellan staten, i egenskap av infrastrukturägare, och den statliga myndigheten , i egenskap av infrastrukturförvaltare, kräver förändringar i den svenska grundlagen. Även KOM:s förslag om att infrastrukturförvaltaren åtar sig att förvalta resurser (internt eller på entreprenad) i taget, skulle innebära problem för SE att införliva. sker medelstilldelningen för genom regeringsbeslut (regleringsbrev) och finansiering hanteras via 3-åriga budgetunderlag med åtföljande ettårig medelstilldelning fördelade på anslagsposter. Den folkvalda har det yttersta ansvaret för denna tilldelning och en förändring av detta får stora konsekvenser på svensk lagstiftning. Vid de fyra rådsarbetsgruppsmötena i frågan har dock en hel del förtydligats. Vid det första mötet förtydligade KOM, på begäran av SE och FI, att någon begränsning av befintlig möjlighet att välja mellan fleråriga kvalitetsavtal eller annan styrning inte är aktuell. KOM har inte heller någon avsikt att lägga fram ett lagändringsförslag i frågan. Därefter fastslogs att medlemsstater som valt att uppfylla artikel 6 i direktiv /14/EG infrastrukturkvaliteten och kostnader för tillhandahållande av infrastruktur genom inrättandet av lämplig reglering som i fall, även fortsättningsvis kan göra detta. Diskussionerna kring rådsslutsatserna har därför i huvudsak kommit att behandla utformningen av och villkoren för de fleråriga kvalitetsavtalen. Dock är det tänkbart att KOM, i revidering av 1:a järnvägspaketet kommer med lagförslag som rör användandet av fleråriga kvalitetsavtal för järnvägsinfrastruktur. Rättslig grund och beslutsförfarande Rådsslutsatser där konsensusbeslut råder. Svensk ståndpunkt anser att stabila finansiella förutsättningar för järnvägens infrastruktur och tydliga åtaganden i infrastrukturförvaltningen är viktigt. Ska järnvägen bli mer konkurrenskraftig för långväga gods- och persontrafik, så behöver minimistandard på järnvägarnas kvalitet säkras. Förslaget till rådsslutsatser innehåller inte någon begränsning av nuvarande regleringsform mellan infrastrukturägare och infrastrukturförvaltare. Därmed kan fortsätta tillämpa kontrollåtgärder med tillräckliga befogenheter för styrandet av infrastrukturförvaltaren med årlig budgettilldelning. avser inte heller att införa fleråriga kvalitetsavtal för de fall där staten genom valt att lägga ut infrastrukturförvaltningen på fristående privaträttsliga subjekt som , och . inställning Ej känd. Förslaget KOM beskriver i meddelandet att det krävs incitament till att minska kostnaderna för tillhandahållande av infrastruktur och åtföljande tillträdesavgifter, i enlighet med EU-lagstiftningen. Kostnaderna måste minskas utan att det sker på bekostnad av säkerhet och underhåll, och kvaliteten på infrastrukturtjänsterna måste bli bättre. Gemenskapen har fastställt detaljerade föreskrifter för säkerhetsorganisation och olycks(data)rapportering, men än så länge finns det på gemenskapsnivå inga motsvarande krav för övervakning av infrastrukturtjänster. Nästan en tredjedel av gemenskapens infrastrukturförvaltare uppger att finansieringen inte räcker till för att underhålla nätet. Det förekommer enorma skillnader i underhållsutgifter per spårkilometer i de olika medlemsstaterna, ibland upp till 30 gånger. I vissa medlemsstater mottog infrastrukturförvaltarna inga statliga medel för infrastruktur under 20032006, trots de betydande nät som de förvaltar. De medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 lade ut på infrastrukturutveckling under det året, vilket ska jämföras med 13 miljarder i EU-15. Denna diskrepans kan betyda att vissa nät håller på att utveckla en eftersläpning, som infrastrukturförvaltaren inte kommer att kunna finansiera. Efter ärendets behandling i rådsarbetsgrupp innehåller förslaget till rådsslutsatser inte någon begränsning av nuvarande regleringsform mellan infrastrukturägare och infrastrukturförvaltare. Medlemsstaterna får själva avgöra om de vill uppfylla artikel 6 i direktiv /14/EG genom fleråriga kvalitetsavtal eller genom andra reglerande åtgärder. Därmed kan fortsätta tillämpa kontrollåtgärder med tillräckliga befogenheter för styrandet av infrastrukturförvaltaren med årlig budgettilldelning. Rådsslutsatserna tar dock sikte på att välkomna att åtgärder genomförs på gemenskapsnivå för att förbättra infrastrukturförvaltningen inom EU, där även åtgärder inom medlemsstaterna och hos infrastrukturförvaltarna är nödvändiga. Tydligare incitament är nödvändiga för att tillhandahållandet av infrastruktur inte ska bli eftersatt på vissa delar inom gemenskapen. Det är dock som sagt upp till varje medlemsstat att besluta om man vill tillämpa fleråriga kvalitetsavtal eller andra regleringsåtgärder för att uppnå detta krav på att infrastruktur kan tillhandahållas i enlighet med artikel 6 i direktiv /14/EG. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa I och med att det statliga järnvägsnätet huvudsakligen förvaltas direkt av påverkas därmed svenska förhållanden endast marginellt av förslaget. Finansieringen av investeringar och underhåll kommer med andra ord även fortsättningsvis att beslutas inom ramen för den normala budgetprocessen. Det är endast i fråga om , och som staten genom valt att lägga ut infrastrukturförvaltningen på fristående privaträttsliga subjekt. I dessa fall tillämpas inte fleråriga kvalitetsavtal . I rådsslutsatserna presenteras inte heller något krav på att detta måste införas utan det är upp till varje medlemsstat att välja hur man vill uppfylla artikel 6 i direktiv /14/EG. Ekonomiska konsekvenser Inga budgetära konsekvenser förväntas av att fortsätter att offentligrättsligt styra och inom ramen för denna styrning tillämpar regler utformade för att hålla nere kostnaderna och garanterar kvalitet i infrastrukturen. Om staten väljer att införa fleråriga kvalitetsavtal för de banor som förvaltas av annan part än staten, kan det medföra att budgetmedel bör garanteras framåt till skillnad från dagens 3-åriga budget med ettårig medelstilldelning. Detta är dock något som medlemsstaten väljer själv.