rfr · GV0WRFR17 · 2008-05-01 00:00:00 — Riksdagstryckeriet, , 2008 I betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3) tog upp ett antal frågor för hur kan möta framtidens utmaningar. Utifrån Riksdagskommitténs förslag beslutade om riktlinjer för hur dels ska inleda ett mer systematiskt arbete med forsknings- och framtidsfrågor, dels fördjupa sitt arbete med uppföljning och utvärdering (bet. 2005/06:KU21). ansåg bl.a. att forsknings- och framtidsdagar borde genomföras med jämna mellanrum. Dessa aktiviteter borde ägnas åt teman som inte alltid har direkt bäring på specifika riksdagsfrågor utan i stället kan bidra mer allmänt till ledamöternas omvärldsorientering. Mot den bakgrunden hölls en framtidsdag med tre teman: Klimat förändringar och anpassningar, Informationstekniken samt En åldrande befokning en utmaning för . Forskare och experter gav anföranden inom dessa teman, varefter riksdagsledamöter från olika utskott gavs möjlighet att ställa frågor och diskutera med expertpanelen. För varje seminarium fanns ett värdutskott bestående av ledamöter från tre till fyra utskott som medverkat i utformningen av programmet. Diskussionerna som ägde rum vid respektive seminarium dokumenterades via stenografiska anteckningar, vilka redovisas nedan tillsammans med övrigt underlag som togs fram i anslutning till dagen. har även en broschyr producerats med text och bild som presenterar dagen. Delar av broschyren återges som inledande texter till de stenografiska uppteckningarna för respektive seminarium. Planering och genomförande av Framtidsdagen har gjorts av en projektgrupp som bestått av ett flertal medarbetare inom riksdagsförvaltningen. Forskningssekreterarna har varit projektledare. har medverkat i sammanställningen av konferensrapporten. Klimat ........................................................ förändring och anpassningar Referat från seminariet Klimat förändringar och Nya rön om klimatförändringar Beteende och ekonomiska styrmedel Diskussion mellan ledamöter och forskare Referat från seminariet Informationstekniken Det mobila livet nästa IT - revolution Diskussion mellan ledamöter och forskare En åldrande ....................................befolkning en utmaning för Referat från seminariet En åldrande befolkning en utmaning Kulturens betydelse för hälsa ett naturligare inslag i Diskussion mellan ledamöter och forskare OH-bilder ......................................................från inledningsseminarium .................................Leck, professor, OH-bilder ..........................från Klimat förändringar och anpassningar .................................., professor, ......................................................, professor, ..............................................-, vd ........................................, forskare, OH-bilder .....................................från Informationstekniken ............................................, fil.dr, ................................., professor, ..........................................., vice vd, Gullersgruppen .......................................Säljö, professor, OH-bilder ................från En åldrande befolkning en utmaning för ..........................., professor, vd, ...................................., professor, ................................Bjursell, professor, Utvärdering .................................................................av Framtidsdagen Fullständigt ..................................................program för Framtidsdagen har ägnat mycket uppmärksamhet åt att hitta metoder för att utveckla det demokratiska arbetet. Det övergripande syftet är att och dess utskott ska få ett kvalificerat underlag över samhällsutvecklingen inom olika områden för att kunna göra riktiga prioriteringar och bättre kunna bedöma vilka resurser som ska sättas in för att uppnå politiskt uppsatta mål. I betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3) tog upp ett antal frågor om hur kan möta framtidens utmaningar, bl.a. forsknings- och framtidsfrågorna. Utifrån Riksdagskommitténs förslag beslutade om riktlinjer för hur ska dels inleda ett mer systematiskt arbete med forsknings- och framtidsfrågor, dels fördjupa sitt arbete med uppföljning och utvärdering (bet. 2005/06:KU21). Riktlinjerna innebär en höjd ambitionsnivå för utskottens arbete med såväl uppföljning och utvärdering som forsknings- och framtidsfrågor. riktlinjer innebär bl.a. att arbetet med forsknings- och framtidsfrågorna ska vara en del av riksdagsarbetet och beslutsprocessen och i första hand skötas av den reguljära organisationen. Det innebär att utskotten och utskottskanslierna måste ta ett stort ansvar. Framtidsanalyser berör ofta flera utskott. framtidsarbete bör därför till stor del ske på en utskottsövergripande nivå och förutsättningarna för att behandla strategiska framtidsfrågor måste förbättras och sättas högre på den politiska dagordningen. Ett sätt att arbeta med gemensamma framtidsfrågor är att anordna gemensamma framtidsdagar. har anordnat forsknings- och framtidsdagar: . Framtidsdagens utformning och program Framtidsdagen inleddes med ett gemensamt pass på temat Kommunikation mellan politiker och forskare. De efterföljande tre parallella seminarierna lades upp så att de inbjudna föredragshållarna först höll korta anföranden som därefter diskuterades tillsammans med ledamöterna i diskussionspanelerna, och även till viss del med övriga deltagare i auditoriet (ledamöter, tjänstemän, elever och övriga inbjudna). Seminarierna varade mellan och 12.30. Uppskattningsvis deltog ca 250 personer vid framtidsdagen varav 100 ledamöter. Programmet bestod av följande punkter (programmet i sin helhet redovisas i bilaga 6). Vid ett inledande gemensamt seminarium höll talmannen ett välkomstanförande. Det följdes av ett panelsamtal om utmaningar i klimatfrågan samt om kommunikationen mellan politiker och forskare. professor , förre ambassadören , professor samt vetenskapsjournalisten . Därefter följde tre parallella seminarier. Det första seminariet hade temat Klimat förändringar och anpassningar. för seminariet var miljö- och jordbruksutskottet, trafikutskottet, näringsutskottet, civilutskottet och skatteutskottet. , professor vid , inledde med ett anförande om Klimatförändringar nu och . Därefter följde professor , som talade om Framtidens energikällor Industri, transporter och boendemiljö. , vd talade om Framtidens teknik med fokus på hållbart boende och hållbara städer och , forskare vid avslutade om Beteenden och ekonomiska styrmedel. Det andra seminariet hade temat Informationstekniken . för seminariet var , finansutskottet, trafikutskottet och utbildningsutskottet. , fil.dr i statsvetenskap vid , inledde med ett anförande på temat Mot en digital demokratiteknik, politik och institutionell förändring. Det följdes av professor , , som talade om Det mobila livet nästa IT- revolution. Därefter följde , vice vd som talade om En framtida virtuell statlig förvaltning utmaningar och vägval. Olika scenarier av en virtuell förvaltning. , professor vid avslutade på temat Framtidens lärande och IT. Det tredje seminariet hade temat En åldrande befolkning en utmaning för . för seminariet var socialförsäkringsutskottet, socialutskottet och kulturutskottet. Professor , vd , inledde med ett anförande om Finansiering av välfärdssystemen. En demografisk utmaning. Därefter följde professor vid med ett anförande om Framtidens hälso- och sjukvård. Professor vid avslutade med ett anförande om Kulturens betydelse för hälsa ett naturligare inslag i framtidens hälsovård. I Sammanbindningsbanan arrangerades en utställning till vilken ett antal aktörer med anknytning till forskningsfrågor hade inbjudits att medverka med informationsbord. Där presenterades nyutgivna rapporter, böcker och broschyrer som utställningen blev ett forum för diskussion mellan aktörer, ledamöter och övriga deltagare. De medverkande var , , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem (), och kompetensutveckling (), Kungl. (), Kungl. (), , samt föreningen (). En riktad utvärdering till dessa aktörer visade ett gott resultat. Till Framtidsdagen inbjöds även två gymnasieklasser. En klass från det samhällsvetenskapliga programmet på i samt en klass från det naturvetenskapliga programmet på i , för att ge sina perspektiv (se kapitel 6). Dessutom inbjöds ett stort antal myndigheter, departement, organisationer och enskilda att ta del av seminarierna. Ett 60-tal externa besökare närvarade. Samtliga seminarier var öppna för allmänheten som inbjöds att lyssna från åhörarläktarna. Seminariet om klimatfrågor direktsändes i samt i , och övriga seminarier sändes via webb-tv och bandades av för att sändas . En bred pressinbjudan sändes ut , men förutom utblev andra större mediebevakare. En lokaltidning uppmärksammade däremot elevernas deltagande i Framtidsdagen. Efter Framtidsdagen togs en broschyr fram med korta referat från seminarierna, intervjuer med experter och ledamöter presenterade med foton som tagits . Broschyren har delats ut till samtliga ledamöter, en större del av tjänstemännen vid samt till samtliga inbjudna gäster vid Framtidsdagen. Broschyren finns att beställa vid tryckeri samt i elektroniskt format på webbplats. Framtidsdagen har utvärderats genom en enkät ställd av utredningstjänsten (se bilaga 5). Resultatet av utvärderingen var överlag gott. Framtidsdagens planering och genomförande Forskningssekreterarna vid utvärderings- och forskningsfunktionen vid utredningstjänsten har varit projektledare för . Det förberedande arbetet startade , då samtliga utskottskanslier besöktes för att kartlägga intresseområden och frågeställningar som skulle kunna belysas vid en gemensam framtidsdag. Utifrån det underlaget togs ett förslag till program fram som presenterades för samtliga utskott. Förslaget bestod av ett antal utskottsövergripande teman där utskotten själva fick avgöra om de ville vara värdar för seminarierna. I värdskapet låg att medverka i utformandet av frågeställningar, föreslå föredragshållare samt utse två ledamöter att ingå i en diskussionspanel vid seminarierna. Värdutskotten utsåg sinsemellan mötesordförande för de olika seminarierna. Sammantaget elva utskott fördelade på tre teman deltog som värdar. Projektledarna inbjöd föredragshållare och fastställde programmen i samarbete med utskotten och deras kanslier. 1.2 Disposition av konferensrapport Rapporten består av stenografisk uppteckning samt föredragshållarnas presentationer från de fyra seminarierna. Från det första inledande seminariet finns en heltäckande stenografisk uppteckning. Tyvärr fanns inte tillräckligt många stenografer för att nedteckna de tre parallella seminarierna. Utifrån befintlig kapacitet valde projektledningen att stenografiskt nedteckna seminarierna med start efter föredragshållarnas anföranden. Några av föredragshållarna skickade in underlag, vilka återfinns nedan i rapporten. Flera föredragshållare hade dock utförliga power-point- presentationer som samtliga finns med i rapporten med hänvisning till respektive föredragshållare. I bilaga 5 följer utvärderingen av Framtidsdagen, i kapitel 6 finns en sammanställning av elevmedverkan samt i fulltext de synpunkter som eleverna lämnade. Panelsamtal om utmaningar i klimatfrågan samt om kommunikationen mellan politiker och forskare Klockan är , och vi är ju svenskar. Då håller vi exakt på tiderna. Mina damer och herrar! I en enkätundersökning bland ledamöter blev de tillfrågade om vad egentligen var sämst på. Det var att förutse framtida problem innan de uppstår. Det är något som, vågar jag säga, kanske kännetecknar hela samhället. En annan undersökning visar att ledamöternas högsta önskemål är att få ägna sig åt mer långsiktigt arbete, fördjupning och reflexioner. Det är därför vi har framtidsdagen och har haft den . Ett ytterligare sätt att svara mot ledamöternas krav är beslut att forsknings- och framtidsfrågorna ska ges ökat utrymme och bättre integreras i riksdagsarbetet. En viktig del av detta är att kunskaps- och forskningsresultat och kvalificerade analyser av samhällsutvecklingen inom olika områden kan lyftas fram bättre. En gammal partikollega, en professor i medicin, hävdade att det förnämsta universitet han studerade vid var . Men det är bara en del av arbetet, och det är inte alltid det arbete som vi kan ägna oss mest åt. Det är därför vi har dessa forsknings- och framtidsdagar för att vi ska få en bättre analys, bättre framtidsinsikt och fler tankar om framtiden. Vi har anordnat dessa framtidsdagar . I början hade vi många olika teman på framtidsdagarna. De har varierat år . har vi valt att kraftsamla kring tre breda teman. Det är kanske inte oväntat klimatet, informationstekniken och demografin. Jag vet att det finns ett brett engagemang i för dessa frågor, och jag vet att det kommer att visa sig här . Vi har redan nu en mycket stor uppslutning i gamla Andrakammarsalen. Ledamöter från inte mindre än elva av femton utskott står som värdar och kommer att delta i diskussionspanelerna. Framtidsdagen är ett lysande exempel på samarbete över utskottsgränserna. Vi blir ibland för fackorienterade och ser bara till det egna fackutskottet, och det går en skarp gräns för vad som råkat falla inom ett visst utskotts kompetensområde. Vi behöver se över gränserna i . Vi behöver framför allt se bortom de propositioner som läggs fram och motioner som väcks för att kunna integrera den samhällsdebatt och analys som finns i det vardagliga arbetet. När vi gör det är det naturligt att man även försöker få fler unga med i framtidsdebatten. Det är i första hand dem detta kommer att beröra. Därför har två gymnasieklasser särskilt bjudits in för att delta i seminarierna om klimat 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: Eleverna har förberett sig inför framtidsriksdagen i olika projekt, och de kommer att följa upp sina intryck i en särskild rapport som ska bli intressant att ta del av. Jag hoppas verkligen att de ungdomar som är här kommer att ta tillfället i akt att delta aktivt i diskussionerna. De ska framför allt inse att det de tänker inte är konstigt eller mindre värt än någon annans tankar. De ska verkligen ta för sig i diskussionerna. Mina damer och herrar! En av de personer i världen som har bidragit mest till kunskaperna om klimatfrågan är , som gick bort . När fredspristagarna stod i denna talarstol för var de inte sena med att hylla just , som var på plats den dagen i salen. Han skulle ha varit med i paneldiskussionen som följer, och det är säkert att hans ande kommer att sväva över diskussionerna, inte minst eftersom två av deltagarna i denna mycket kvalificerade panel var nära medarbetare till . Mina damer och herrar! Hjärtligt välkomna till framtidsdagen. : Jag heter , och jag finns på . Jag arbetar med forskningskommunikation. när tar det fantastiska initiativet att bjuda in forskare till , till politikerna, känns det oerhört angeläget att kommunikation verkligen uppstår , att ni får nytta av de experter ni har bjudit in. Kommunikation är inte alltid så lätt. Panelen som sitter här har alla erfarenhet av det på olika sätt. Vi har tänkt att den ska beröra olikheter och likheter mellan forskningsvärlden och den politiska världen, hur ni kan ha nytta av varandra och vilka svårigheter som finns. Naturligtvis vill vi komma fram till konkreta förslag om hur det kan bli bättre. Det är roligt att är här. Han har varit något så fint som miljöambassadör. Det hette så . tror jag vi säger chefsförhandlare i klimatfrågor. Du var bland annat ansvarig för miljömötet i , och på den vägen är det. är den aktiva forskaren i panelen. Du är professor i meteorologi vid . Du är också välkommen hit. Sedan har vi . Du representerar universiteten och högskolorna eftersom du är rektor för det universitet som kanske starkast profilerar klimatfrågan , . Du har också varit ordförande i det vetenskapliga råd som låg bakom den här rapporten. Medierna representeras av . Du är vetenskapsjournalist med inriktning mot miljöfrågor på . Ni är alla välkomna hit. Vi ska kasta oss in i att kommunicera vetenskap och göra det begripligt för allmänheten och er politiker. Precis var Bo tillsammans med engagerade i frågan. Det resulterade i en artikel med rubriken inte hopplöst i . Vill du, Bo, kommentera artikeln lite grann? Vad var det viktigaste som du och ville få fram? 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: 2007/08:RFR17 : Det var framför allt tre saker. För det första var upptagen med en fråga av sitt liv. Den gällde att genom att inte spela upp alltför påtagliga katastrofscenarier på lång sikt undvika att skrämma människor. Han hade tyckt sig finna att inte minst barn och ungdomar blev oroade över perspektiven. Dessutom ligger i detta risken att om människor blir övertygade om eller tror att det inte går att göra någonting stänger de helt enkelt av. Efter oss syndafloden. Vad spelar det för roll vad vi vidtar för åtgärder? För det andra ville vi understryka att detta visserligen är en långsiktig fråga, men med tanke på investeringar och sådant börjar framtiden . Det är viktigt att fatta de korrekta besluten i frågorna. Det gäller då också att inse att vi möter problem av en helt ny karaktär. Klimathotet är en helt ny sak. Det kan inte knytas till en enskild makt, utan det är någonting som ligger i oss själva. För det tredje måste man i denna process vara kapabel att också ta hänsyn till den stora fattigdom som finns i världen. : Vi kommer tillbaka till denna fråga, särskilt till frågan om klimatfrågans karaktär och hur den gör det extra svårt att kommunicera. Den har stor grad av både osäkerhet och risk som gör det här knepigt. forskar i meteorologi. Ditt senaste år har antagligen präglats mycket av att just kommunicera på ett sätt som du kanske inte är van vid som forskare. Håller du med och Bo att det finns risk att vi skrämmer upp människor för mycket? : Ja, till del kanske. Jag tycker att det är viktigt att framhålla att så länge vi framför trovärdig vetenskapligt baserad information föreligger tvärtom ingen risk. Jag kan lyfta fram som ett exempel på vad jag menar. kallade till en presskonferens då den första rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, släpptes om det fysiska klimatet. hade bjudit in en stor samling journalister och en kompetent grupp av forskare som då var där för att täcka hela innehållet i rapporten. Det utföll väl. : Det fungerade bra? : Ja, mycket bra. : Men har du ett exempel på där du inte hade lika positiva erfarenheter. : Jag har deltagit som någon sorts expert som man får göra . Det var en klimatutställning där man bland annat skulle göra en film som på ett trovärdigt sätt skulle engagera. Där tyckte jag att det var en svår balansgång att gå med uppseendeväckande och hotande miljöbilder, som snarare kan verka skrämmande. Man får motsatt effekt. : Det är svårt. När forskarna säger vad de gör kan man inte bli annat än rädd. Är det inte en naturlig reaktion? Det är fruktansvärt. 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: inte få känna så? Är det inte en bra känsla? Det börjar med att man bli rädd och skrämd. Sedan blir man arg och får handlingskraft att göra något. : Nej, jag tror att man ska akta sig noga för skrämselpedagogik. Det är bättre att på ett trovärdigt och vetenskapligt sätt försöka förmedla. Sedan är det den pedagogiska utmaningen. : Det kan vi ta . Vi har inte riktigt rett ut detta . är rektor för ett universitet som verkligen profilerar frågorna. Klimatet, maten, vattnet, energin, marken och skogen. Det kan vi läsa på stora affischer när man möter ditt universitet. Hur ser du på samverkan med övriga samhället i frågan? : I första hand är samverkan mellan forskningen, universiteten och samhället en demokratifråga. Alla lärosäten har ett ansvar att föra ut forskningsresultaten och det som kommer fram i den verksamhet vi bedriver. Det kallas för den tredje uppgiften. Det är någonting som alla universitet och högskolor kämpar mycket med. Tyvärr är det så i denna värld att vi inte har en riktigt bra finansiering för den typen av verksamhet. Meritvärderingen i forskarsamhället är också fokuserad på de vetenskapliga resultaten som kommer fram. : Jo, visst är det så. Men ställer forskarna upp. Jag tycker att det är fantastiskt. Det har varit dödsfall i familjen om man inte ställer upp med att komma till exempelvis ett sådant här sammanhang. Nog sjutton ställer forskarna upp, men man jobbar med frågorna på ett annat sätt. Det finns ett jättestort intresse. Alla forskare tycker att det är roligt när någon är intresserad av de resultat som finns. Det är en fråga som vi arbetar oerhört mycket med. Resultaten kommer alltid från den enskilde forskaren eller forskargruppen. Forskning är en långsam process. Det kommer nya resultat . Det är en följd av olika resultat. Forskare kan också tolka resultaten på olika sätt. Det är inte säkert att forskarsamhället tvärtom är det ovanligt är enigt om tolkningen. : Ligger det inte i forskningens natur med tveksamheten och osäkerheten? Det för vetenskapen framåt. Men det passar illa i det här sammanhanget eftersom ni vill ha raka svar: Hur är det egentligen? Det kan inte forskarna svara på. : Det är svårt för forskare att ge enkla raka svar i komplicerade frågor. Här är klimatfrågan ett bra exempel. : Den är en extra stor utmaning för oss alla. får representera medierna . Ni har ändå svävat som på ett litet moln över debatten . Vi har kunnat följa detta på ett sätt som vi aldrig har gjort förut. Hur ser du på din roll som vetenskapsjournalist i sammanhanget? : Undrar du om jag gillar att skrämmas? 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: 2007/08:RFR17 : Ja, lite grann! Det måste svara svårt att hålla balansen. : Ämnets karaktär är sådant att man behöver egentligen inte ta till några trick för att skrämmas. Man behöver inte skriva om de värsta scenarierna, som är de som är mest uppseendeväckande. Man ska naturligtvis beskriva att de finns, men man måste också beskriva tidsperspektivet, om till exempel inlandsisar ska smälta. Är det när det i själva verket kanske är tidigast , ifall det inträffar? Det är fråga om sannolikhet. Det förtroendekapital jag har gentemot läsarna är att jag är trovärdig, att de inte ständigt beslår mig med att jag överdriver, företräder något partsintresse eller har en egen agenda. Jag måste ändå förhålla mig till materialet med läsarnas bästa för ögonen . : Jag såg i att har gett ut en bok som heter Vad gör vi med klimatet? Vet du vilket år den kom ut? Jag har skrivit om den i en vetenskapskrönika i . : Aj då! Det här har vi inte förberett. Jag trodde att du skulle säga: Det hade jag ingen aning om. Det är lite anmärkningsvärt att boken kom 1979. Nog för att han var före sin tid, men kunde inte medierna ha gjort mer då? Kunde ni inte ha slagit på alla stora trummor då? Hade det inte varit enklare nu? : Har vi inte gjort det? : Jag vet inte. : Det här är en liten parallell med fantastiska bok om utfiskningen. Hur många spaltmeter har vi inte skrivit om torskfisket? Vad är det som krävs för att det ska hända någonting? gör en fantastisk presentation. Man blir grön av avund. Han kommer fram. Jag undrar ibland vad jag ska göra för att nå fram. : Krävs det en i alla forskningsfrågor? : Jag kan inte vara en i min roll. Det kan jag definitivt inte vara. Det är inte nyhetsreporterns roll. : Jag vet att var glad att just hade tagit sig an detta. Han sade att det krävs att det är någon från den politiska världen som har tagit till sig detta, tagit in det och översätter och pratar med det språk som når fram. Han gör en otrolig insats där. Vi ska ta ett konkret exempel på två frågor inom miljöområdet. Den ena frågan har gått smidigt genom systemet, , och den andra har fastnat. Kan du kort berätta för oss vad som hände med ozonfrågan? : Den har jag kallat ozonets succéhistoria. Det är fem punkter. Först gav forskarsamhället snabbt en tydlig och vetenskapligt väl under- Det budskapet speglade medierna korrekt den gången. Det gjorde att allmänheten som läste tidningar och såg på tv blev berörd och då