rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Det tillåtna antalet dagar per fartyg har successivt reducerats och är för nere i för fiske med 9099 millimeters maskstorlek. 313Yrkesfiskare, brev . 314Sveriges , intervju samt , intervju . 315Fiskeriverkets föreskrifter FIFS 2004:25, 2004:36 och 2004:37. 316Fiskeriverket, 2007i. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET EU:s regelverk317 framgår vilka redskap som omfattas och det maximala antalet dagar för respektive redskap. För att få bedriva detta fiske krävs särskilt tillstånd, som även detta ställer krav på tidigare sådant fiske. Tjänstemän vid uppger att för torskfiske i har SFR en egen begränsning, vilken inte är sanktionerad av . följer infiskningen och stoppar fisket när kvoten håller på att nås.318 4.4.3 Insatser för laxen i För att vattenkraftverken i ett vattendrag ska kunna utnyttja tillrinningen på bästa sätt fordras att vattendraget regleras. Med vattenreglering avses planerade, oftast regelbundna, ingrepp i naturliga vattensystem med hjälp av regleringsdammar eller andra tekniska anordningar.319 De flesta svenska vattendrag är påverkade av någon form av reglering. Fyra är dock undantagna från utbyggnad och reglering enligt ett riksdagsbeslut . Genom regleringen kan vattennivån i sjöar och vattenföringen i älvar påverkas för olika syften. Viktigast och av störst omfattning är regleringen för elproduktion. Dess syfte är att förse elproduktionsindustrin med rätta vattenmängder året runt. Genom utbyggnaden av vattenenergitillgångarna har i skapats ett stort antal vattenmagasin och kraftverk. För att vattenenergin ska kunna användas så effektivt som möjligt lagras vatten i regleringsmagasin. I utgörs magasinen vanligen av naturliga sjöar, som däms upp av en damm vid utloppet. Tappningen därifrån (utflödet av vatten) regleras genom utskovsluckor i dammen. Detta påverkar också sjöns vattennivå. Härigenom kan vatten sparas eller släppas på efter behov. Det finns också dammar som byggts för att skapa helt nya vattenmagasin. Vattennivån i magasinen får variera mellan fastställda gränser: sänkningsgräns och dämningsgräns. Långtidsreglering kan vara flerårs- eller årsreglering. I ett flerårsmagasin sparas vatten under ett vattenrikt år till ett vattenfattigt år. En årsreglering syftar till att utjämna vattenföringens årstidsvariationer. Korttidsreglering syftar till att spara vatten , veckoslut och , då elförbrukningen är mindre. En viss minimitappning, s.k. skönhetsvatten, föreskrivs i regel av . Vattendomstol var den domstol som fram till upphörandet i första instans avgjorde vattenmål, dvs. mål som gäller rätt till nyttjande av vatten särskilt i samband med utbyggnad av vattenkraft. är det miljödomstolarna som prövar vattenmål. Enligt ska de tingsrätter som regeringen bestämmer vara regionala miljödomstolar. Som sista domstol dömer Högsta domstolen.320 317Rådets förordning (EG) nr 41/2007, bilaga IIA. 318Fiskeriverket, e-brev och intervju . 320Miljöbalk (1998:808). 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET För driften av regleringsmagasinen i de utbyggda älvarna svarar speciella vattenregleringsföretag, som bildats enligt vattenlagens bestämmelser. Delägare är de elproducenter vilkas kraftverk får ökad produktion genom regleringarna. Vattenregleringarna innebär en kraftig omfördelning av vattenföringen i älvarna, eftersom vatten sparas från vår och sommar och ibland också för att utnyttjas då elbehovet är som störst och den naturliga vattentillgången som lägst. Dessa ingrepp kan också vålla skador av olika slag; bl.a. påverkas det biologiska livet av förändringarna i vattenflödets rytm. Vattenregleringen har fått konsekvenser för fiskbeståndet. Längs de norrländska älvarna har man t.ex. byggt laxtrappor och kompensationsodlingar för att upprätthålla beståndet av bl.a. lax. Vattenkraftverkens inverkan på lax, ål och andra fiskarter Fiskpassage förbi vattenkraftverk är ett generellt problem, som gäller alla fiskarter som är beroende av fria vandringsmöjligheter i rinnande vatten. Dammbyggnader skapar uppvandringshinder. Denna aspekt är den som enligt främst har uppmärksammats i vattenlagens/hantering av utbyggnadsärenden, eftersom utebliven fångstmöjlighet uppströms och förlorade reproduktionsmöjligheter ska kompenseras antingen genom utsättning eller anordnande av uppvandringsvägar. Det är enligt tekniskt svårare att hindra fisk under nedströmsvandring från att passera genom turbinerna eller fastna på intagsgaller. Dödligheten varierar för olika fiskarter och typer av turbiner. En översiktlig beräkning har gjorts av den totala turbindödligheten i . En uppdelning har gjorts på vattendistrikt. För varje distrikt finns data för vattenavrinningsområdenas yta uppdelat på sjöyta och rinnande vatten och genomsnittliga antalet kraftverksdammar per avrinningsområde. Det effektiva antalet turbinpassager har satts till en fjärdedel av antalet kraftverk per avrinningsområde för att ta hänsyn till att systemet är uppgrenat. Undersökningar av smoltdödligheten (lax och havsöring) vid passage av kraftverk visar på en varierande dödlighet mellan ca 10 och . Dödligheten är dels storleksberoende, dvs. smolt av större storlek har en högre dödlighet jämfört med mindre smolt, dels beroende på vilken typ av turbin som fisken ska passera. Utvandring av vuxen utlekt lax och havsöring (s.k. kelt) uppvisar genom utförda försök i och på en dödlighet av respektive vid passage genom kraftstationerna. pågår försök i bl.a. , och med installation av avledare för smolt och kelt. För och är kraftbolagen ålagda enligt dom att, i samråd med , installera avledare för utvandrande fisk. Ål är genom sin längd mer utsatt än flertalet andra arter. Genomsnittliga mortalitetstal från dessa och utländska studier ligger i intervallet per turbinpassage. Det finns flera möjligheter att åtgärda detta. Kostnaderna för att inrätta upp- och nedvandringsvägar är enligt uppgift från avsevärda. En grov beräkning har gjorts baserat på några fallstudier i repre- 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET sentativa vattendrag i . Resultatet visar att det behövs en total investering på för att minska dödligheten till noll. Kostnadseffektiviteten skiljer sig avsevärt mellan olika vattendistrikt och för att uppnå reduktion bör man optimera insatserna till distrikt 5. Turbindödligheten kan också kompenseras genom utsättning av glasål i områden med fri passage till havet. För att producera blankål krävs ca glasål, till ett pris av ca . Detta är för att kompensera förlusten vid dagens låga invandring av ål. För att uppnå kompensation vid full invandring ökar enligt den årliga kostnaden väsentligt, till . Ytterligare alternativ finns. Det mest kostnadseffektiva sättet att minska turbindödligheten där man har ett flertal kraftverkspassager nedströms ett större uppväxtområde torde enligt verket vara att fiska upp ålen och frakta den till kusten. Ett sätt att beräkna kostnaden för detta är att anta att det går att engagera fiskare för verksamheten baserat på att de får ett normalt kilopris på ålen, plus ersättning för transportkostnader. Att kompensera ål skulle då kosta ca per år.321 Lax är en fisk som vistas i både sötvatten och saltvatten. Vattenregleringen har fått konsekvenser för fiskbeståndet. Vildlaxproduktionen i har enligt beräknats till ca 1,6 miljoner smolt och utsättningarna har varit drygt 5 miljoner smolt . Laxfisket i är baserat på både vilda och odlade laxar som satts ut som kompensation för den skada som vattenkraftsutbyggnaderna har orsakat i lek- och uppväxtvattendragen. I bedrivs det svenska laxfisket företrädesvis med drivgarn, medan i och fångas laxen huvudsakligen med olika typer av fasta redskap i det kommersiella fisket. Drivgarn innebär att garnen sätts ut med flöten på vattenytan och därefter driver med strömmen. Det svenska laxfisket till havs i egentliga har minskat från ca till ca . Även i och har nedgången i laxfisket varit omfattande: från sammanlagt år . Detta innebär att 64 respektive av tilldelade kvot fiskades upp . har kustfisket vid ålagts restriktioner för laxfiske såväl inom älvarnas fredningsområden som för kusten i övrigt. Den internationella handlingsplanen för laxen i () upprättades med målet att uppnå av den potentiella produktionen av vild lax . En del i planen har varit att all odlad lax ska fettfeneklippas för att man ska kunna utveckla ett selektivt yrkesfiske på den odlade laxen. Syftet är att maximera fisket på den odlade laxen samti- 321 , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET digt som det kan skapas möjligheter för vilda laxar att uppsöka sina lekplatser. Enligt beslut av EU ska drivgarnsfisket i fasas ut senast vid utgången av år 2007.322 Orsaken är att drivgarnen tar tumlare. Minskningen av antalet drivgarnsfiskare ska följa en procentsats som anges i förordningen. Utfasningen av drivgarnsfisket inleddes , och fr.o.m. kommer det att vara förbjudet att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske. får svenska fiskefartyg använda drivgarn i endast efter särskilt tillstånd från . Tillstånd kan endast beviljas den som haft drivgarnstillstånd . får enligt uppgift från verket inte ge någon ersättning till de berörda laxfiskarna (sammanlagt berörs 35 båtar). Frågan är prövad av kommissionen som beslutat att ersättning inte får ges. Däremot får laxfiskarna maximal ersättning för att skrota ut garnfiskebåtar. gav till möjlighet för ägarna till fiskefartyg som bedriver fiske med drivgarn efter lax att lämna in ansökan om ett förhöjt stöd till skrotning.323 Antalet drivgarnsfiskare i minskade från 53 till 35 i enlighet med EU:s förordningskrav. I uppföljningen har flera aktörer haft synpunkter på insatserna för laxen i . Länsstyrelserna vid har i en rapport framfört att drivgarnsförbudet för att skydda tumlare med stor sannolikhet kan bli den faktor som gör att laxfisket upphör att vara av betydelse i regionen. I ett underlag till tas beslutet om utfasning av drivgarnsfisket som ett exempel på hur näringens förtroende för myndigheters och politikers beslutsfattande urholkas. Det vetenskapliga underlag om tumlarbeståndet i som låg till grund för beslutet har kritiserats från fiskenäringen. En fiskare i län menar att bl.a. drivgarnsförbudet gör att det inte finns många möjligheter att få lönsamhet i fiskeföretagen. En annan fiskare i län menar att förbudet visar att fritidsfiske är viktigare än näringen. Fiskaren menar att laxfisket har varit ett blandfiske som alltid har förekommit och att det nu inte finns några alternativ. Redskap för har blivit värdelösa.324 Denna bild har bekräftats av tjänstemän vid i län: Kommande drivgarnsförbud är något som retat upp fiskarkåren ordentligt. Flera av fiskarna i länet bedriver ett laxfiske som komplement till övrigt fiske. Man anser att förbudets införande för att bl.a. skydda tumlarstammen är ett påstående som saknar verklighetsförankring i 322Rådets förordning (EG) nr 812/2004. 323Fiskeriverket, intervju och e-brev . 324Fiskeriverket, 2007b och , 2007 samt yrkesfiskare, e-brev och brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Personligen känner jag alla fiskare och jag har inte hört någon som fått tumlare . Att ingen ersättning kan utgå för laxgarn när förbudet träder i kraft är ett stort bakslag. Mängder med fina och dyra laxgarn kommer att ligga obrukade och är omöjliga att sälja.325 Företrädare för Sportfiskarna uppger att förbundet har varit med och drivit fram drivgarnsförbudet i . Sportfiskarna menar att förbudet är utmärkt och självklart. Minskningen av lax kan inte med säkerhet skyllas enbart på yrkesfisket, men om drivgarnen tas bort så skulle enligt Sportfiskarna fler vilda laxar vandra upp i älvarna. Detta skulle öka värdet för samhället. I intervju uppges vidare att det finns uppgifter om att de svenska drivgarnen nu köps upp av fiskare i andra länder som försöker kalla dem något annat och som trycker på EU för att få använda dem som fiskeredskap i Även Fiskevattenägarna menar att förbudet mot drivgarnsfiske i är bra. Företrädare har i intervju uppgett att förbudet ger tillbaka naturlig lax i älvarna. Även fisket vid älvmynningarna borde begränsas, men det är en större fråga som i så fall måste lösas genom att staten går in och arrenderar eller löser in fisket där. Liksom Sportfiskarna menar att fiske på spö i älvarna ger mycket större ekonomisk utdelning än yrkesfiske. En annan fråga som tagits upp i uppföljningen är kraftverksindustrin och dess ansvar för laxen. Exempelvis SFR har framfört att kraftindustrin måste se till att smolten överlever. Det finns lax för både yrkesfiske och fisketurism nyckeln till framgång är enligt SFR ett nära samarbete om fiskresursen.326 konstaterar att uppvandringen av lekfisk var den lägsta som noterats . I fem studerade vattendrag var återvandringen av lax av vad som vandrat upp som mest tidigare. Enligt verket är detta svårt att förklara, eftersom laxfisket har minskat i . gör bedömningen att utfasning av drivgarnsfisket och dioxinproblematiken sannolikt kommer att medföra ett minskat fiske i åtminstone centrala , där av laxen fångades i drivgarn 2006. Detta medför troligen att uppvandringen i älvarna åter ökar. Länsstyrelserna längs har i en rapport framfört att föreskrifter för fisket efter lax och öring bedöms ha en alltför hämmande effekt på möjligheterna att fiska efter odlad lax och havsöring. Länsstyrelserna menar att det innebär att yrkesfiskarna endast kan tillgodogöra sig en mindre del av den potential som den odlade fisken utgör: Detta är olyckligt mot bakgrund av att den odlade fisken bör fiskas upp i största möjliga utsträckning. Länsstyrelserna menar bl.a. att möjligheterna bör förbättras för yrkesfiskare att fiska efter odlad lax med icke garnade fällor utefter kusten utan hinder av den s.k. försommarfredningen. Enligt länsstyrelserna råder en stor osäkerhet bland yrkesfiskarna vid om hur det kommer att bli med fisket efter odlad och vild lax. 325Länsstyrelsen i län, e-brev . 326Sveriges , intervju samt skrivelse , , intervju och , intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET 4.4.4 Utkast av fisk Högsta tillåtna fångstmängder och nationella kvoter är, som tidigare nämnts, ett sätt att komma till rätta med överutnyttjande av fiskresursen. Delvis till följd av dessa regleringar finns ett stort problem med höga utkast, dvs. fisk och andra arter som kastas över bord och sällan överlever. I de flesta fallen kastas fisken för att den är för liten och därmed ger ett lägre pris, för att arten bedöms ge för dålig avkastning, för att fisken understiger minimimåttet och därmed är otillåten, för att kvoten redan är slut eller för att arten inte får fiskas på grund av regleringar. Stora mängder fisk kastas tillbaka i havet. Hur stora mängder det handlar om är enligt uppgift från svårt att kvantifiera. Enligt departementet kastas av trålningsfångsten. Regeringen har redovisat att svenska fiskare dumpar av all torsk som de fångar, hälften av havskräftan, av vitlingen samt mer än hälften av rödspotta, rödtunga och kolja.327 Kommissionen konstaterade 2003 att det fanns svårigheter med att åtgärda problemet med utkast av fisk eftersom det har sin grund i utformningen av förvaltningspolitiken. Tillsammans med de höga uttagen bidrar utkast av oönskad fisk till en så hög fiskdödlighet att de i många fall kan sägas vara ett direkt hot mot fiskbestånden. För att minimera kassering av fisk har de högsta tillåtna fångstmängderna och kvoterna även kompletterats med tekniska åtgärder för att begränsa fångster av ungfisk, icke-målarter och andra havslevande djur. Den tidigare regeringen bedömde i en skrivelse att omfattningen av den fisk som kastas ut är så stor att åtgärder måste vidtas. Regeringen menade att utkast av fisk på alla sätt måste minimeras. I skrivelsen gjordes bedömningen att en av orsakerna till problemet med utkast är att fiskeflottans kapacitet är större än vad fiskresurserna medger. Det skapar ett utrymme för yrkesfiskarna att ta upp mer fisk än vad kvoten tillåter och sedan endast behålla den del av fångsten som ger bäst betalt. Utvecklingen går mot ett förbud av utkast av fisk som får landas i överensstämmelse med gällande EU-kvoter. har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för ett sådant förbud och har påbörjat ett arbete som syftar till ett förbud mot utkast av fisk och skaldjur som är tillåtna att landa. I är det förbjudet att göra utkast av fisk som får landas enligt gällande regler.328 Kommissionen har gett ut ett meddelande om hur bruket att kasta fångst överbord kan minskas för att till slut upphöra i EU:s fisken. Målet är att säkra att fisket i EU blir ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart samt ger minimala effekter på det ekosystemet. De medel som föreslås är successivt införande av förbud mot att kasta fisk överbord all fisk och alla 327Jordbruksdepartementet, information och skr. 2005/06:171. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET skaldjur som fångas måste också landas tillsammans med kompletterande åtgärder som t.ex. uppmuntran till att förbättra fiskredskapens selektivitet, krav på byte av fiskeplats och fredningstider i realtid. Detta innebär att en granskning av EU:s fisken kommer att genomföras med målet att minska utkasten av fisk i varje enskilt fiske. De åtgärder som kan bli aktuella kommer att variera från fiske till fiske, då skilda förutsättningar råder för EU:s olika fisken.329 Som grundläggande princip föreslås att i första hand reglera vad som fångas snarare än vad som landas. Detta innebär att den framtida fiskeförvaltningen ska baseras på att krav ställs så att specificerade resultat uppnås maximal godtagbar påverkan snarare än nuvarande situation med förordningar med särskilda tekniska lösningar. En sådan resultatbaserad förvaltning kommer att i högre grad än nu involvera näringen för att finna tekniska lösningar som är ekonomiskt och praktiskt genomförbara och som ger de förväntade resultaten. Den föreslagna resultatbaserade förvaltningen innebär enligt ett nytänkande som kan komma att medföra en betydande förändring av den gemensamma fiskepolitiken. Tjänstemän vid uppger att fisk som kastas ut dör till , vilket betecknas som ett slöseri med samhällsresurser. Det är vidare negativt för ekosystemet, oetiskt och svårt att försvara. ser positivt på mindre detaljreglering och mer resultatorientering. Vidare uppges att är intresserat av havdagar, dvs. att allt som fångas också får landas. Bland annat hänvisas till att har ett förbud mot utkast, men det har aldrig utvärderats. har även temporärt stängda områden, vilket EU också vill börja jobba med. Aktörernas syn på utkast av fisk I uppföljningen har flera aktörer pekat på de stora problemen med utkast. Yrkesfiskarnas organisation har framfört att det är synd och skam att slänga fångster i sjön. Det vore i stället bättre att minska antalet fiskedagar. I ett underlag till har framförts att utkasten representerar både ett biologiskt och ekonomiskt resursslöseri som upprör både fiskare, politiker och allmänhet.330 Länsstyrelserna på har vidare pekat på att utkast sällan redovisas, varför det utifrån statistiken inte går att säga hur mycket fisk som fångas i haven. Det kan därför bli osäkra fångstuppgifter när prognoser ska utarbetas om den verkliga beståndssituationen. För att komma ifrån problemen med utkast har i framfört att ett system med havda- gar bör prövas, dvs. att fiske bara får bedrivas under ett visst antal dagar inom ett havsområde och att all fångst då får landas.331 329Meddelande från kommissionen KOM (2007) 136 slutlig. 330Sveriges , intervju och , 2007. 331Länsstyrelsen i och i , 2005 samt i , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET I uppföljningen har företrädare för t.ex. kommun framfört att utkast är ett av de största problemen inom fisket. Kommunföreträdare menar att det är ofattbart att det är tillåtet att tonvis med fisk kastas tillbaka i havet. konstaterar de att det inte går att kontrollera förekomsten av utkast. Från kommunen menar man att havdagar skulle vara lösningen. Om yrkesfiskarna skulle få landa all fisk som fångas skulle det inte behövas någon kontroll. EU har lagt fram förslag om förbud mot utkast av fisk. har ett uppdrag från regeringen i frågan och beredning pågår. Tjänstemän vid verket menar att frågan är svår. Att införa ett förbud som inte går att övervaka är verkningslöst. Det måste finnas incitament för att ta i land hela fångsten.332 4.4.5 Insatser för ålens bevarande Det europeiska ålbeståndet har minskat . Mängden glasål som når Europas kuster har minskat dramatiskt . är ålen en av de ekonomiskt viktigaste arterna för det småskaliga kustfisket. Exempelvis har länsstyrelserna vid tidigare konstaterat att ålfisket är en förutsättning för fiskets fortlevnad för den del av den fasta skärgårdsbefolkningen som bedriver kombinerad fiske-, jord- och skogsbruksverksamhet.333 Minskningen av ål har enligt varit så drastisk att både arten som sådan och ålfisket bedöms vara starkt hotade. I och med att ålen är av stor eller avgörande betydelse för det småskaliga insjö- och kustnära fisket i de flesta av EU:s medlemsstater, så har bedömningen gjorts att ålfrågan är ett problem som bara kan lösas på ett internationellt plan. rapporterade 750 personer att de bedrev ålfiske i , med en sammanlagd fångst på . Det totala antalet var enligt betydligt högre eftersom fiske på enskilt vatten inte rapporteras.334 kom kommissionens meddelande om ål och därefter uppges intresset för ämnet ha ökat från såväl fiskare som biologer och en vidare allmänhet. Det har från bl.a. sida bedömts nödvändigt att vidta åtgärder för att väsentligt öka andelen ålar som kan ta sig till för lek och därmed bidra till en återhämtning av ålbeståndet. är det enligt verket viktigt att kunna behålla det småskaliga kust- och insjöfisket. har därför beslutat om tillståndskrav för ålfiske från . Sådant tillstånd får beviljas av till fiskare som har redovisat en genomsnittlig årlig fångst av ål . 332Öckerö kommun, intervju och , intervju . 333Länsstyrelsen m.fl., 2005. 334Fiskeriverket, 2007p. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Fiskare som har egen förädling eller beredning av ål kan ansöka om undantag. Det finns enligt främst tre fall som utgör särskilda skäl till att ålfisketillstånd kan beviljas, trots att infiskningskravet på inte är uppfyllt: om man fått yrkesfiskelicens och 2005 och inte har redovisade fångster för alla åren, om man haft förädling eller på annat sätt haft en inkomst av den infiskade ålen på , om man under en längre sammanhängande del av perioden 20032005 varit förhindrad att fiska ål.335 I vissa vattenområden där bedömt att ålen sannolikt inte kan vandra ut till havet för att bidra till reproduktionen, t.ex. på grund av att den måste passera många kraftverk, kan dock ålfiske även i fortsättningen bedrivas utan tillstånd. I de vattenområden där tillstånd för ålfiske krävs får den som inte har tillstånd att fiska ål bedriva ryssjefiske om redskapet har flyktöppningar. Även andra insatser för att stärka ålbeståndet pågår i , bl.a. ska dödligheten i kraftverksturbiner minskas (se avsnitt 4.4.3), produktionen av blankål ökas och fisket ytterligare minskas. Storleken på minskningen kommer enligt att beslutas i samråd med fiskets intressegrupper. EU:s fiskeministrar fattade beslut om en återhämtningsplan för ålen. pågår även ett arbete med att reglera exporten av glasål från Europa.336 Enligt kommer fiskeintensiteten att reduceras väsentligt genom beslut om införande av speciella tillstånd för fiske av ål. Verket bedömer att de totala fångsterna kommer att minska med en tredjedel vid i övrigt oförändrat fiske. Enligt uppgift från tjänstemän vid kommer restriktionerna i ålfisket och en minskning av ålresursen att innebära krav på omställning av ålfiskare till andra fisken eller verksamheter.