rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Garantipensionen minskas för den som har en inkomstgrundad pension. Minskningen görs i två steg. För låga inkomster görs en avräkning 3 Utgiftsområde 11, anslag 20:1. 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN av garantipensionen krona för krona, och för högre inkomstpension reduceras av garantipensionen upp till en viss nivå då den inte längre betalas ut4. Den som inte har bott i för att få full garantipension har möjlighet att få äldreförsörjningsstöd. Vidare finns det ett antal socialförsäkringsförmåner som angränsar till den allmänna pensionen som också skattefinansieras: bostadstillägg och efterlevandepensioner i form av barnpension, omställningspension och änkepension (SOU 2006:111). Administrationen av den allmänna pensionen ansvarar för administration av inkomstpensionen, tilläggspensionen och garantipensionen. Vidare administrerar utbetalningen av premiepensionen och försäkringar och bidrag som ingår i socialförsäkringen. Premiepensionssystemet hanteras av som har till uppgift att hantera individuella konton för premiepensionsmedel i olika värdepappersfonder, besluta om utbetalningar av premiepension samt informera om premiepensionssystemet. föreslog i sitt betänkande Ny pension ny administration att en ny myndighet inrättas med ett samlat ansvar för garantipension, inkomst- och tilläggspension och premiepension. I budgetpropositionen föreslås att en ny pensionsmyndighet inrättas och att denna ska överta hela administrationen av den allmänna ålderspensionen, premiepensionen och garantipensionen samt vissa angränsande pensionsförmåner från och . 3.2 Pension reglerad i kollektivavtal eller förordning scenkonstinstitutioner En viktig del i det samlade pensionssystemet är den i kollektivavtal reglerade tjänstepensionen. Olika avtal och villkor gäller för anställda vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd och för anställda vid fria grupper. I detta avsnitt redovisas de villkor som gäller vid scenkonstinstitutionerna. Villkoren vid de fria grupperna redovisas i avsnitt 3.4. Anställda vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd har tjänstepensionsvillkor som ligger nära dem som gäller för statsanställda. För statligt anställda regleras tjänstepensionen i avtalet PA 03 mellan arbetsmarknadens parter. Genom den s.k. PISA-förordningen5 omfattas personalen vid de statsunderstödda institutionerna av PA 03, med vissa undantag och tillägg, under förutsättning att arbetsgivaren betalar för detta. 4För dem som är födda eller tidigare beräknas garantipensionen efter särskilda regler. 5Förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 Statligt anställdas tjänstepension består av både avgiftsbestämd och förmånsbestämd pension. Följande två avgiftsbestämda pensioner ingår i PA 03. Individuell ålderspension (IÅP) som den anställde tjänar in genom att arbetsgivaren betalar in en avgift som motsvarar av utbetald lön i anställningen. Arbetstagaren kan själv välja hur pensionskapitalet ska placeras fram till det att pensionen tas ut. Kompletterande ålderspension (Kåpan) som den anställde tjänar in genom att arbetsgivaren betalar in en avgift som motsvarar av utbetald lön. Kapitalet förvaltas av en ekonomisk förening benämnd Kåpan pensioner försäkringsförening. Enligt 1 § PISA-förordningen gäller inte ovanstående villkor om avgiftsbestämd tjänstepension i PA 03 för personalen vid de statsunderstödda institutionerna. I stället har arbetsgivarorganisationen och dess motpart PTK:s förhandlingsgrupp Svensk Scenkonst träffat ett avtal, Avgiftsbestämd individuell ålderspension (AIP), som reglerar villkoren för de anställdas avtalspensioner. Avtalet tecknades och innebar en skyldighet för arbetsgivarna att göra en avsättning på motsvarande av utbetald lön till de anställdas individuella ålderspension (IÅP). Detta innebar att scenkonstnärerna jämfört med statsanställda fick tillgodoräkna sig en lägre avgiftsbestämd pensionspremie i och med att arbetsgivarna inte gjorde någon avsättning som motsvarade avsättningen om av utbetald lön till kompletterande ålderspension (Kåpan). har avsättningen till statsanställdas individuella ålderspension höjts från 2,3 till . tecknade arbetsmarknadens parter avtal om en avsättning till de anställdas individuella ålderspension med motsvarande av utbetald lön. enades parterna om att öka pensionsavsättningen till den individuella ålderspensionen fr.o.m. med , dvs. en total avsättning på . Denna höjning har finansierats utan särskilt tillskott av statsmedel. Höjningen skedde inom ramen för den senaste avtalsrörelsen och räknades av det tillgängliga löneutrymmet (2008). För anställda vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd finns en förmånsbestämd pension som utgår till yrkesgrupper med lägre pensionsålder än 65 och en förmånsbestämd pension som gäller för samtliga anställda från 65-årsdagen. Omfattningen av dessa pensioner räknas ut som en viss andel av 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten före pensioneringen6 (det s.k. pensionsunderlaget). För att få full tjänstepension krävs det att arbetstagaren uppnått en viss tjänstetid, dvs. arbetat vid arbetsplatser som genererar rätt till tjänstepension. För den som har en pensionsålder på krävs det tjänstetid efter det att han eller hon fyllt för att få full pension. För de grupper som har lägre pensionsålder är kraven på arbetstid lägre för att få full pension. För skådespelare krävs det en tjänstetid , för korister och för dansare och sångsolister . Sångare och dansare får tillgodoräkna sig tjänstetid även före 28-årsdagen. Denna s.k. tjänstetidsfaktor beräknas linjärt, dvs. för en dansare som nått upp till tjänstetid av de som krävs för full tjänstepension halveras den förmånsbestämda pensionen7. Scenkonstnärernas rätt till förmånsbestämd tjänstepension före 65-årsdagen Vissa scenkonstnärer har rätt till en förmånsbestämd tjänstepension före 65- årsdagen. Den gäller för anställda vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd under förutsättning att de har en anställning som uppfyller kraven för pensionsrätt den dag då pensionsrätten uppkommer. Det finns inget krav på att scenkonstnären ska ha en tillsvidareanställning eftersom även visstidsanställningar ger rätt till pension. De grupper som omfattas är bl.a. dansare (pensionsålder ), korister och sångsolister (pensionsålder ), dockspelare och skådespelare (pensionsålder ) och musiker. Pensionsåldern för musiker är antingen eller beroende på vid vilken institution han eller hon är anställd8. Scenkonstnärerna bestämmer själva fr.o.m. vilket datum de vill att pensionen ska betalas ut efter det att de uppnått pensionsåldern. Vidare har de rätt att tillgodoräkna sig pensionsgrundande tjänstetid och pensionsunderlag för högst efter det att de uppnått pensionsåldern, dvs. en dansare kan förbättra sina pensionsvillkor genom att arbeta till . Nivån på pensionen fram till 65-årsdagen uppgår till av pensionsunderlaget för inkomster upp till 20 inkomstbasbelopp (dvs. upp till en månadslön på ) multiplicerat med tjänstetidsfaktorn. En scenkonstnär som tar ut tjänstepension före dagen och får inkomster från ett annat arbete får behålla hela pensionen och hela den nya arbetsinkomsten. Under vissa förutsättningar kan även personer som inte har en anställning som scenkonstnär den dagen pensionsrätten uppkommer erhålla pension före 65-årsdagen. Det gäller dels en rätt till s.k. fribrev, dels en rätt till pension för 6Om en arbetstagare inte kan tillgodoräkna sig inkomster utgår pensionen från den genomsnittliga inkomsten under de perioder som han eller hon kan tillgodoräkna sig. 7För att få tillgodoräkna sig tid för förmånsbaserad pension krävs att en anställning motsvarar av en heltidstjänstgöring. Ett gage eller arvode översätts till hela månadslöner, vilket ger antalet månadslöner som får tillgodoräknas. 8Musiker vid vid Kungl. Operan och musiker inom regional musikverksamhet och vid stiftelsen har en pensionsålder på . Övriga musiker har rätt att gå i pension vid . 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 den som blivit uppsagd på grund av arbetsbrist under förutsättning att betalar in pensionspremier för den uppsagde. Ett fribrev är en typ av förmånsbestämd pension; skillnaden är att premieinbetalningen har upphört och att värdet av försäkringen har nedsatts till ett fribrev. För att kunna få ett fribrev före 65-årsdagen krävs att en scenkonstnär har haft en visstidsanställning om , enligt särskilt avtal om detta för konstnärlig personal vid teater-, dans- eller musikinstitution, samt sammanlagd anställningstid i sådan anställning9. Möjligheten att få ett fribrev omfattar de yrkesgrupper som och Svensk Scenkonst 1998 slöt avtal om att införa undantag för i lagen om anställningsskydd vid s.k. långtidskontrakt () vad gäller rätt till tillsvidareanställning. Detta innebär att sångare och skådespelare kan få ett fribrev men att dansare och musiker inte har motsvarande möjlighet. Fribrevsbeloppet utbetalas tidigast från pensionsåldern och längst till 65- årsdagen och räknas upp med index från avgångstidspunkten. En skådespelare som uppfyller villkoren för rätt till fribrev och avslutar sin anställning innan han eller hon fyllt med en tjänstgöringstid på exempelvis får pensionsvillkor i form av ett fribrev som i normalfallet motsvarar pensionsvillkoren för en skådespelare som slutar sin anställning vid med en tjänstgöringstid (förutsatt att pensionen och fribrevet beräknas på inkomster som motsvarar varandra tiden före det att anställningarna upphör). Omfattningen av fribrevet beräknas enligt försäkringsmatematiska metoder med utgångspunkt i bl.a. ålder då anställningen avslutades, anställningsperioder och samtliga löner under karriären. Förmånsbestämd pension efter 65-årsdagen Hur stor andel av pensionsunderlaget som betalas ut i form av förmånsbestämd pension efter 65-årsdagen varierar dels mellan olika inkomstskikt10, dels beroende på pensionsålder och vilket år en löntagare är född. Förmånsbestämd tjänstepension baserad på pensionsunderlag under 7,5 inkomstbasbelopp (motsvarar en inkomst 2008 baserad på en månadslön ) kan, enkelt uttryckt, som mest uppgå till av lönen före pensionen. kommer den förmånsbestämda pensionen i detta inkomstskikt att fasas ut genom att arbetstagarna i stället får tillgodoräkna sig avgiftsfinansierad tjänstepension. Det är endast de som är födda 19431972 som omfattas av rätten till förmånsbestämd pension i inkomstskiktet inom yrkesgrupper med en pensionsålder på . Andelen av pensionsunderlaget som betalas ut i förmånsbestämd pension minskas stegvis efter födelseåret från till . För yrkesgrupper som har lägre pensionsålder än gäller andra åldersintervall och procentnivåer för avtrappningen av pensionen. 9Särskilda regler finns för hur tjänstgöringstid får summeras från anställningar med olika pensionsålder. 10Andelen av pensionsunderlaget som betalas ut i pension varierar mellan de tre inkomstskikten: under 7,5 inkomstbasbelopp, 7,520 inkomstbasbelopp och 2030 inkomstbasbelopp. 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN För t.ex. dansare med en pensionsålder på görs avtrappningen för dem som är födda 19671984 i intervallet 8,40,av pensionsunderlaget i inkomstskiktet. För pensionsunderlag motsvarande 7,520 inkomstbasbelopp (dvs. en årsinkomst baserad på en månadslön på ) motsvarar den förmånsbestämda pensionen av pensionsunderlaget beroende på födelseår. För inkomster mellan och betalas av pensionsunderlaget ut. Exempel på pensionsvillkor för dem som har rätt till pension Pensionsvillkoren för scenkonstnärer som arbetar vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd kan exemplifieras på följande sätt: En dansare som går i pension efter att ha arbetat vid en scenkonstinstitution med statligt stöd får fram t.o.m. 65-årsdagen ut en förmånsbestämd tjänstepension som motsvarar av lönen före pension. Därefter minskas den förmånsbaserade tjänstepensionen till av lönen. Om dansaren endast kan tillgodoräkna sig tjänstetid motsvarande sjunker pensionen till av lönen före och till . Uppföljningsgruppen har fått ta del av beräkningar som gjort av hur hög pension en 54-årig korist som är tillsvidareanställd vid Malmöoperan kan förvänta sig om hon väljer att gå i pension vid . Koristen i exemplet har arbetat vid operan. Åren mellan 55 och 65 beräknas hon få av sin månadslön på i pension, dvs. Efter 65 beräknas hon få i pension, varav 9 000 utgörs av allmän pension, 2 300 av tjänstepension och i premiepension från PPM. Efter skatt räknar hon med att få behålla ca . Om hon väljer att arbeta kvar på operan fram till dess att hon fyller beräknas hon få mer i pension före skatt jämfört med om hon slutar sin anställning vid . Tar hon ut sin pension vid 55 och därefter arbetar deltid med en genomsnittlig inkomst på fram till beräknas det öka hennes pension efter med . Scenkonstnärerna har rätt att arbeta fram till Genom en ändring i lagen om anställningsskydd 2001 har alla tillsvidareanställda rätt att stanna kvar i sin anställning till . ändrades PISA-förordningens regler om att scenkonstnärerna var skyldiga att gå i pension senast efter det att de uppnått de pensionsåldrar som anges i förordningen. Generellt innebär pensionsreformen att det finns starka skäl att arbeta fram till . I det föregående ATP-systemet baserades ålderspensionen på de 15 bästa inkomståren medan det numera är hela livsinkomsten som ligger 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 till grund för beräkningen av ålderspensionen. Enligt Svensk Scenkonst har detta fått till följd att alltfler dansare och sångare känner sig tvingade att stanna kvar i sin anställning av ekonomiska skäl, trots att de fysiskt och konstnärligt inte längre klarar av sin uppgift fullt ut. Enligt har det inte varit vanligt att dansare och sångare valt att stanna kvar efter pensionsåldern. Operans ledning bedömer att det kan uppstå ohållbara problem av såväl ekonomisk som konstnärlig art som en följd av att dansarna av rädsla för att få en låg pension efter kan välja att arbeta kvar vid institutionen. Ett flertal av ensemblens äldre dansare börjar närma sig pensionsåldern, t.ex. är nio av Operans 57 tillsvidareanställda dansare i åldern . Operan har angivit att institutionen saknar ekonomiska möjligheter att rekrytera nya dansare om dessa väljer att fortsätta sin anställning fram till ålderspensionen. Vidare kommer dansensemblens konstnärliga kvaliteter, enligt Operan, att försämras om dansarna fortsätter sin anställning efter det att de av åldersmässiga skäl kan prestera fullt ut. Problematiken är enligt ledningen applicerbar även på korister och solister. Musikerna anses däremot ofta kunna utöva sitt arbete utan konstnärliga men till dess de uppnår ålderspensionen. har Operans dansare gått i pension när de uppnått åldern . Enligt ledningen ingick de som stod på tur att pensioneras till huvudsaklig del i en grupp av dansare som sades upp inom ramen för ett besparingsprogram som genomfördes . Enligt ledningen för Norrbottensteatern talar deras erfarenheter för att de skådespelare som utnyttjar rätten till pension före i regel slutar att arbeta som skådespelare. Arbetsmarknaden för scenkonstnärer i är begränsad och det är, enligt teaterns ledning, sannolikt svårare för deras skådespelare att gå i pension och fortsätta att arbeta vid en annan teater jämfört med storstadsbaserade skådespelares möjligheter att ta ut sin pension och fortsätta arbeta på en annan teater. Utredning om regleringen av tjänstepensioneringen av scenkonstnärerna Regeringen tillsatte vid regeringssammanträdet en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av regleringen av tjänstepensioneringen för de anställda vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner (dir. 2008:34). Översynen ska inriktas på att systemet ska vara anpassat till de speciella förhållanden som råder på området och att arbetsgivarnas kostnader för pensionsförmånerna ska vara förutsägbara. Uppdraget ska redovisas . I utredarens uppdrag ingår bl.a. att bedöma i vilken utsträckning scenkonstområdet fortsättningsvis ska ingå i det statliga tjänstepensionsfinansieringssystemet och om det i så fall bör ske någon förändring av detta system lämna förslag på i vilken utsträckning regleringen av pensionsvillkoren på området bör ske genom kollektivavtal eller i författning 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN lämna förslag på ändringar i villkoren för tjänstepensionen för att göra dessa bättre anpassade till förhållandena på området, vilket kan gälla frågor om avgiftsbestämda eller förmånsbestämda system, pensionsåldrar, intjänandetider och krav på anställningstid för hel förmån undersöka vilka inkomster de som avgått vid en låg pensionsålder haft fram till samt överväga om det bör göras några förändringar av rätten till tjänstepension utforma sina förslag så att det blir lättare för arbetsgivarna att förutse sina pensionskostnader som det, enligt direktiven, är önskvärt att även arbetstagarna får goda möjligheter att förutse sina förmåner lämna förslag på hur staten ska fullgöra de åtaganden staten har mot dem som innehaft eller innehar anställningar inom området om vissa förmåner inte längre ska ingå i det statliga pensionsfinansieringssystemet. Enligt underhandskontakter med utredaren bedömer han att det kommer att ta ett flertal år från det att statsmakterna fattat beslut om en ny reglering av tjänstepensioneringen inom scenkonstområdet till dess att det nya regelverket får fullt genomslag. Det beror dels på att utfästelser om tjänstepensioner är mycket långsiktiga åtaganden, dels på att de scenkonstnärer som inte har långt kvar till pensionsåldern bör kunna förvänta sig en pension enligt dagens villkor. De förmånsbaserade tjänstepensionerna vid scenkonstinstitutionerna med statligt stöd finansieras genom att arbetsgivarna betalar in pensionspremier till (). Myndigheten tar även ut av arbetsgivarna för gruppliv- och personskadeförsäkringar. Dessutom debiterar en särskild löneskatt11 på pensionskostnaderna. Premierna tas ut i enlighet med förordningen (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar samt i enlighet med försäkringsvillkor som SPV utfärdar12. Premien för de avgiftsbaserade delarna av tjänstepensionen vid scenkonstinstitutionerna med statligt stöd motsvarar en viss andel av de anställdas löner. Avgiften, som motsvarar inom scenkonstområdet, betalas in till som sedan för över premierna till olika pensionsförvaltare. Beräkning av för förmånsbestämd tjänstepension För förmånsbaserad tjänstepension tas en försäkringsmässigt beräknad s.k. sparpremie ut. SPV beräknar hur stora premierna ska vara för 11Den särskilda löneskatten uppgår till av de som arbetsgivare betalar in i form av pensionspremier. 12SPV förfogar inte över de som betalas in. Premierna förs till statsbudgeten och redovisas mot inkomsttiteln (5211). För utbetalning av avtalsförmåner tilldelas SPV medel från anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. utgiftsområde 2 enligt förslag i budgetpropositionen . 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 varje individ som är anställd. Avgiften bestäms bl.a. med hänsyn till den anställdes ålder, pensionsålder, tid under vilken pensionen beräknas intjänas och pensionens storlek. Vidare påverkas premierna av SPV:s försäkringstekniska antaganden om räntor, livslängder och omkostnader m.m. Beräkningen görs i enlighet med principen att avgiften för varje anställd ska finansiera vad det sannolikt kommer att kosta staten att betala ut tjänstepension till den anställde. Detta kan t.ex. innebära att premierna för att anställa en scenkonstnär sent i karriären, som inte arbetat inom avtalsområdet, blir jämförelsevis höga eftersom premieinbetalningen sker under färre år än vad som är fallet om en ung scenkonstnär anställs. Denna effekt kan dock motverkas av om anställningen sker så pass sent i karriären att tjänstetidsfaktorn blir mindre än ett, dvs. om den anställde inte hinner arbeta tillräckligt för att få full pension. För en sångsolist krävs t.ex. tjänstetid för tjänstetidsfaktor ett, vilket ger full pension. Premienivån är avsevärt högre för inkomster över 7,5 inkomstbasbelopp. Inkomster under denna gräns kan som mest ge rätt till en förmånsbaserad pension efter motsvarande av lönen innan pensionen, medan det för inkomster över brytpunkten kan betalas ut en pension på av lönen innan pensionen. För scenkonstnärer med rätt att ta ut förmånsbaserad tjänstepension utgår förhöjda . Det beror på att avgiften både ska täcka pensionsutbetalningar under fler år än normalt och finansiera hela pensionsutbetalningen fram till dess att scenkonstnären fyller . Till skillnad från de tjänstepensionsutbetalningar som görs efter , som fungerar som komplement till den allmänna pensionen, utgör tjänstepensionen hela pensionsutbetalningen fram till . När en scenkonstnär anställs utgår SPV i sin premieberäkning från att han eller hon kommer att fortsätta att bygga upp en rätt till tjänstepension fram till pensionsdagen genom fortsatt anställning. Som framgått i avsnitt 3.2 finns det vissa villkor som måste vara uppfyllda för att den anställde ska ha rätt att ta ut en förmånsbestämd pension. För att ha rätt till förmånsbestämd pension krävs förenklat att något av följande villkor är uppfyllda: Scenkonstnären innehar en anställning på pensionsdagen. Skådespelare och sångare som under sin karriär innehaft en visstidsanställning i form av ett s.k. långtidskontrakt om och sammanlagt arbetat som scenkonstnär med långtidskontrakt vid institution med statligt stöd (ger rätt till pension i form av fribrev). Scenkonstnär som blivit uppsagd på grund av arbetsbrist och betalat in pensionspremier fram till pensionsdagen. I SPV:s antaganden vid beräkningen av tjänstepensionspremien ligger att av premieinbetalningarna inte kommer att tas ut som tjänstepension. Ett eventuellt överskott av premieinbetalningar går till den kollektiva återbäringsfonden och kan, om konsolideringsgraden är tillräckligt hög, användas för att ge 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN premierabatter till arbetsgivarna kommande år. Ett eventuellt överskott av premieinbetalningarna går till kollektiva återbäringsfonder för hela PA 03- området. Ett överskott inom scenkonstområdet fördelas därmed ut över samtliga arbetsgivare som omfattas av det statliga pensionsavtalet. Vid kulturutskottets uppföljningsgrupps utfrågning med Svensk Scenkonst och framförde parterna en farhåga för att institutionerna betalar avgifter till de anställdas tjänstepensioner som överstiger vad det kommer att kosta staten att betala ut tjänstepensionen. har uppgivit att den avser att göra en bedömning av om SPV:s antaganden om statens kostnader för tjänstepensioner överensstämmer med de pensioner som kan förväntas komma att betalas ut inom scenkonstområdet. Ändrade former för finansiering av kostnader för tjänstepension Formerna för hur statens kostnader för scenkonstnärernas tjänstepensioner ska finansieras har ändrats . På det statliga området infördes en ny försäkringsmodell för myndigheternas avtalsförsäkringar. Genom den fick myndigheterna det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren. En grundläggande princip för införandet av modellen var att finansieringen av avtalsförsäkringarna så långt möjligt skulle ske på samma villkor som på övriga arbetsmarknaden. började en motsvarande försäkringslösning tillämpas för scenkonstinstitutionerna med statligt stöd. hade dessa institutioner betalat låga schabloniserade pensionspremier, och genom omläggningen skulle premierna anpassas till de faktiska kostnaderna. Avsikten var att övergången skulle vara kostnadsneutral. Försäkringsmodellen har införts i flera steg, och det var först som modellen kom att tillämpas fullt ut.