rfr · GV0WRFR19 · 2008-05-01 00:00:00 — Det som slagit mig när jag tittat på detta är det faktum att skillnaden i lön mellan män och kvinnor i kategorin ledningskompetens nu nästan helt och hållet är utraderad. Det är mycket glädjande. Löneskillnaden uppgick till . Kvinnorna i den kategorin hade av männens lön. Skillnaden skulle alltså vara försumbar om det inte vore för just det faktum som jag nämnde, att av dem som har ledningskompetens är kvinnor. De kvinnor som tagit sig dit har emellertid i stort sett jäm- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM STATLIG ARBETSGIVARPOLITIK OCH JÄMSTÄLLDHET Därför handlar det naturligtvis om att se till att fler kvinnor kommer in i tjänster med ledningskompetens. Sammantaget har de fakta som jag här redovisat lett till att regeringen gav Verva, Verket för förvaltningsutveckling, i uppdrag att utforma en förstudie till ett karriärutvecklingsprogram för kvinnor i staten. De har , närmare bestämt , alltså för bara någon vecka sedan, levererat sitt förslag till regeringen. Det förslaget innehåller en idé om ett brett treårigt utvecklingsprogram som vänder sig både till statliga myndigheter och till statligt anställda. Vi tittar nu på förslaget. Det, som det heter, bereds i , och min förhoppning är att regeringen ska kunna fatta beslut om att gå i gång med projektet. Min förhoppning är också att ett sådant program ska kunna bidra till att attrahera och motivera fler kvinnor att söka ledande befattningar, något som i sin tur kommer att minska löneskillnaderna i staten. Det är viktigt att påpeka att detta egentligen inte är något chefsutvecklingsprogram, utan det gäller för mer kvalificerade befattningar utan att man nödvändigtvis behöver bli chef. Det är en ganska viktig sak att påpeka. Av det jag sagt framgår alltså att andelen kvinnor på högre befattningar är alldeles för låg men att lönerna på denna nivå trots allt är jämställda. På lägre nivåer är löneskillnaderna däremot klart märkbara. När det gäller personal inom såväl stödsom kärnkompetens tjänade kvinnorna av vad männen i samma kategori tjänade. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att det är på det sättet. Jag kan också kort redovisa några fakta om lönesättningen för myndighetschefer. Det är en kategori där regeringen är arbetsgivare. Vi utser generaldirektörer, landshövdingar, rektorer vid universitet och chefer för mindre myndigheter med titlar som direktör, kanslichef, ordförande och så vidare. Inom den gruppen är lönespridningen ganska stor. Det är en följd av att det kollektivet omfattas av en individuell lönesättning. Andelen kvinnliga ordinarie myndighetschefer uppgår till , eller så var fallet till när vi utsett ytterligare en kvinnlig generaldirektör. De är nu uppe i . Det är roligt att just kunna notera det. Genomsnittslönen för dessa kvinnliga myndighetschefer motsvarar av männens lön. En avgörande anledning till att männen har högre genomsnittslön är att för få kvinnor är chefer och att de inte är chefer för de stora och tunga verken. Där har männen fortfarande en stark dominans. Att män oftare än kvinnor har ansvar för de stora och ska vi säga tunga myndigheterna är en påminnelse till oss i regeringen när det blir dags att utnämna nya myndighetschefer. Det har vi alltså gjort , nämligen genom att utse ny generaldirektör för . Det är dags, höll jag på att säga, att nästan jämt utse nya chefer. Det är ett ständigt pågående arbete. Avslutningsvis vill jag summera genom att peka på den fundamentala förutsättning som finns i staten på det arbetsgivarpolitiska området, alltså att OFFENTLIG UTFRÅGNING OM STATLIG ARBETSGIVARPOLITIK OCH JÄMSTÄLLDHET regeringen pekar ut strategiska mål medan myndigheterna utövar den operativa arbetsgivarpolitiken. Vi utvärderar resultatet löpande. Jag tänker fortsätta att hålla en hög ambitionsnivå när det gäller jämställdhetspolitiken inom det statliga avtalsområdet och förväntar mig att det ska avspeglas i kommande års utfall. Om det mot förmodan då skulle visa sig att regeringens övergripande ambitioner inte återspeglas i utfallet är jag inte främmande för att pröva nya vägar till framgång. Med det, herr ordförande, vill jag tacka för ordet och är beredd att svara på frågor. (): Jag vill tacka ministern för denna genomgång. Det finns ett par väldigt viktiga saker som har införts. Vi har i underlaget bland annat kunnat läsa att av de kvinnliga cheferna efterfrågar hushållsnära tjänster för att kunna underlätta arbetet. Det som möjligen är anmärkningsvärt är snarare den andra siffran, nämligen att motsvarande andel för männen endast är . Det visar möjligen att man måste vara mycket realistisk beträffande skillnaderna, även om jag i någon av tunnelbanetidningarna läste att unga män börjar bli stressade över att ha ansvar både för hem och för arbete. I grunden tror jag dock att det är något som de kvinnor som vill göra karriär måste inse. Det är utmärkt att nu kommit. I anslutning till den vill jag ställa en fråga. läggs utbildningssystemet om. Väldigt många i statlig tjänst är akademiker. Det har väl alltid varit lite av en käpphäst för mig att kvinnor behöver få chansen att komma igen. Siffran som behöver hushållsnära tjänster nämndes, men den är antagligen något större, och för att komma igen behövs det en rejäl möjlighet att komma in. Har man i tittat på den förändring i utbildning som kommer där det finns två avdelningar? Där finns faktiskt en möjlighet att komma igen. Har man tittat på det? Statsrådet (): Jag kan inte svara på om tittat på det, men som säger ökar förutsättningarna för att komma tillbaka och fortlöpande kunna utbilda sig livet igenom. En intressant motpol till det som nämnde, att av kvinnorna i chefsställning efterfrågar hushållsnära tjänster mot av männen, är att av de annonseringar av chefer som vi gjort inom staten har av de sökande till varje enskild chefsanställning varit kvinnor och har varit män. Det är alltså en omvänd situation i den delen. Det finns mycket att göra på detta område. Hur gör vi för att fler kvinnor över huvud taget ska söka dessa tjänster? Det är möjligt att ett mer omfattande utbud av och tillgång till hushållstjänster kan bidra till det, men jag tror att vi måste sätta in åtgärder på många områden. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM STATLIG ARBETSGIVARPOLITIK OCH JÄMSTÄLLDHET (): Herr ordförande! Jag vill inleda med att tacka de föredragande för ett utmärkt sätt att belysa de problem vi står inför. vill jag beklaga att inte hade möjlighet att närvara och lyssna på de fantastiska föredragningar som vi hört. Om han hade gjort det skulle vi ha fått en mycket bättre bild och statsrådet skulle inte ha haft samma kaxighet som han hade i inledningen om att det går framåt. Det vi fick höra innan anlände gav kanske inte samma bild. Jag har arbetat tillsammans med i finansutskottet och tagit fram de reservationer som allianspartierna hade i fråga om staten som arbetsgivare. Jag har tittat på vad skrivit där. Det är ganska fascinerande att se hur situationen nu ser ut. Av de 59 senaste utnämningarna nu är de väl 60, eftersom det tillkom en utnämning som regeringen gjort och som gäller högre befattningar har 42 gått till män och 17 till kvinnor. Det är alltså av utnämningarna som gått till männen. De högre befattningarna utses av statsrådet tillsammans med övriga i regeringen. När det gäller de högre befattningar som redovisades är det alltså statsrådet som har ansvaret för att utse dem. I de reservationer som statsrådet tidigare lämnat in skriver han att han ser detta som ett skamligt underkännande av alla välmeriterade kvinnor. Statsrådet skriver också i opposition att det krävs en plan för att öka jämställdheten. Jag efterlyser den planen för att se hur man tänkt. har det funnits tid att göra en plan, och jag har fortfarande inte sett någon sådan. Trots att statsrådet år , när han satt i finansutskottet, skrev att regeringen måste ha en aktiv plan för detta har det inte kommit någon plan. Därför undrar jag varför statsrådet i sin nuvarande roll inte levt upp till de synpunkter han hade i opposition och varför han inte lever efter dessa kraftiga reservationer. Jag vill även ta upp jämställdheten i samband med anställningsförfarandet. anmälde många borgerliga partier inte både kvinna och man till de positioner som skulle tillsättas, utan man anmälde bara en person, och det var oftast en man. När det gäller utnämningspolitiken har vi kunnat se att det finns tillsättningar där det bara funnits en man. Man har inte haft en av varje kön när man tittat på de tillsättningar som varit aktuella. Vi har offentligt fått ta del av utnämningen av , och där fanns ingen kvinna att konkurrera med. Jag skulle vilja veta varför det är så, statsrådet. Statsrådet (): Herr ordförande! talar om kaxighet. Jag ska väl inte ge omdömen om detta, men visst är det alltid roligt att ta fram gamla reservationer och läsa dem. Det är spännande. Det ägnade jag mig åt och önskar lycka till med detta. Icke desto mindre tycker jag att redovisningen visar att det finns en hög ambition och att det som skett visar att det utnämnts fler kvinnor . Vi har också ökat öppenheten. Jag vill här göra ett tillrättaläggande; jag fick en lapp om det av en medarbetare. Jag nämnde , och det är alltså OFFENTLIG UTFRÅGNING OM STATLIG ARBETSGIVARPOLITIK OCH JÄMSTÄLLDHET av dem som vi utnämnt efter annonsering av kvinnliga myndighetschefer. Totalt sett är det . Det är inte så att jag har ansvar för alla som utnämns. Av de sex landshövdingar som jag har utnämnt är fyra kvinnor. De som efter utannonsering utnämnts av mig är , tidigare socialdemokratiskt statsråd, för , och , tidigare statssekreterare i en socialdemokratisk regering, som jag utnämnt till generaldirektör för . Av de 15 som utnämnts har två legat på mitt ansvarsområde, och båda är alltså kvinnor. Per Åsling (c): Tack för inledningen, statsrådet ! Det är bra att det tydliggörs att regeringen satt upp mål om att andelen kvinnor i centrala positioner ska öka och löneskillnaderna minska. har delgett oss en studie om kvinnor, män och makt där det konstateras att jämställdhet tycks kräva för det första representativ ambition, för det andra genomskinlig rekryteringsprocess, för det tredje synliga positioner och för det fjärde att positionen inte är unik. På vilket sätt anser statsrådet att dessa utgångspunkter kan implementeras i den statliga arbetsgivarpolitiken? Statsrådet (): Jag uppfattade kanske inte alla de punkter som Per Åsling nämnde, men flera av dem ingår i den omläggning av utjämningspolitiken som regeringen gjort. Där är förutsägbarhet, spårbarhet och transparens ledord. Representativ ambition, genomskinlig rekryteringsprocess, synliga positioner, att positionen inte är unik ja, jag skulle nog vilja säga att samtliga dessa punkter egentligen är uppfyllda genom att regeringens riktlinjer inkluderar dem och genom att myndigheterna tillsammans med är inne på det. När det gäller vår egen process upprättas numera offentliga kravprofiler på varje utnämning. Sedan vi fattade beslut om att annonsering ska vara huvudregel har en majoritet av de utsedda utsetts efter annonsering. (): Den modell som finns för att räkna upp myndigheternas anslag är en jämförelse med den privata tjänstesektorn. Den modellen har sina brister, om man säger så. Eftersom den utfaller utifrån löneökningar och effektivitet i den privata tjänstesektorn betyder det att myndigheterna fått stora besparingskrav. Det lär även kunna påverka 2009 i och med att pensionerna då utgör ½ miljard i besparing. Om regeringen menar allvar med att man vill satsa på karriärutveckling, på möjligheter för kvinnor att avancera samt säger sig vilja åtgärda de osakliga löneskillnaderna liksom att det inte ska finnas löneskillnader mellan jämförbara yrken undrar jag om statsrådet inte anser att man borde se till att myn- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM STATLIG ARBETSGIVARPOLITIK OCH JÄMSTÄLLDHET digheterna fick resurser för att kunna arbeta med dessa frågor. kan jag inte se det i den ekonomiska politiken. Statsrådet (): Pris- och löneomräkningen råder det total enighet om över blockgränserna. Det är ett system som funnits och som det arbetas med. Alla myndigheter, inklusive och , är ständigt under press för att öka sin effektivitet. Jag har inte haft möjlighet att ta ställning till nya siffror som kan ha kommit in på detta område, men som påpekade gjordes det under tidigare regeringar förändringar på detta område. Vi får titta på hur det ser ut framöver. Jag kan inte kommentera det . Ordföranden: tackar vi statsrådet , , och för deras medverkan vid denna hearing. Tyvärr är vi tvungna att bryta på grund av en stundande votering i kammaren. Ett jättestort tack för era inlägg, era svar på frågor och den belysning av detta viktiga ämne som vi fått . Vi i finansutskottet får ta till oss denna information och jobba vidare med frågorna. Därmed avslutas denna offentliga utfrågning. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsektorn omfattas av ett system med handel av Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom hälso- och sjukvården