rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Det var fler män än kvinnor som fiskade, av alla män och av alla kvinnor. Antalet fiskedagar i skattas i undersökningen till knappt 14 miljoner . Drygt hälften av var förlagda . Störst andel fiskande bland befolkningen finns i inland följt av norra och inland samt längs . De vanligaste motiven till varför man fiskar är avkoppling från vardagen, naturupplevelser och möjligheten att själv fånga fisk. Fritidsfisket kan delas upp i två kategorier: 1.Handredskapsfiske, dvs. fiske med spö, lina och krok (i dagligt tal kallat sportfiske). 2.Fritidsfiske med mängdfångande redskap, dvs. fiske med olika nät eller garn, ryssjor, bottengarn och burar (i dagligt tal kallat husbehovsfiske). Den totala fångstmängden uppskattas till knappt . Därutöver återutsattes ca . fångades med handredskap och med mängdfångande redskap.483 483 och , 2007. Turismen bedöms ofta som en av de snabbast växande näringarna i världen. Enligt Verket för näringslivsutveckling () ökade det internationella resandet i världen . I var ökningen . som destination visar en likartad utveckling . Antalet utländska gästnätter på svenska hotell, stugbyar, vandrarhem och campingplatser ökade . har den utländska turismen till ökat med . ökade turistkonsumtionen i med i löpande priser. Exporten, värdet av utländska besökares konsumtion i , ökade med i löpande priser. Även förädlingsvärdet och antalet sysselsatta inom turistnäringen ökade . spenderade turister i . De svenska resenärerna stod för nästan tre fjärdedelar av konsumtionen, varav fritidsresenärerna spenderade merparten, . De utländska besökarnas konsumtion, , utgjorde av den totala konsumtionen. Turismen har mindre betydelse för svensk ekonomi än i många andra länder. Turistnäringens andel av bruttonationalprodukten (BNP) har pendlat mellan 2,5 och . Turistnäringens andel ligger därmed på en nivå i förhållande till den totala ekonomin. Turistnäringen består av många små företag och enstaka större företag. Den geografiska spridningen är stor och det finns turistföretag i nästan hela , med en koncentration till vissa platser. Från riksdag och regering har lyfts fram att turistnäringen därmed har goda möjligheter att skapa sysselsättning i hela landet, vilket inte minst är viktigt i områden med få andra alternativ. Antalet sysselsatta (årsverken) i turistnäringen har enligt ökat med eller drygt 24 000 heltidsarbeten . Av totalt 126 827 helårsverken inom turistnäringen 2004 var flest sysselsatta med turism inom hotell- och restaurangbranschen (av alla inom turistnäringen). Näst största bransch var varuhandeln (). inom turistnäringen är ungefär lika stort som inom jordbruk, skog och fis- ke.484 Fisketurism omfattar människors fritidsaktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för fritid, affärer eller andra syften. Med fisketuristiska företag avses sådana som levererar varor och/eller tjänster till fisketurister. Företagen bedriver sin verksamhet med utgångspunkt i fisketuristernas behov av service och tjänster och besöks av fisketurister i sådan omfattning att det har avgörande betydelse för företagets fortlevnad. Tillsammans utgör dessa företag fisketurismnäringen.485 Fisketurismen och det 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13 samt , 2006a. 2005/06:171 och prop. 2004/05:56. fisketuristiska företagandet bedrivs både i allmänna och privata fiskevatten, både längs kusten och i inlandsvatten. och konstaterade i en utredning att fisketurismen har en lång historia, framför allt i norra . Verken konstaterade att inte minst fisket i fjällen har utgjort ett resmål . förekom organiserad fisketurism i bl.a. . Det var främst engelska fisketurister som kom. Exploateringen av vattenkraften medförde emellertid att förutsättningarna för denna form av fisketurism efter hand ödelades eftersom flertalet av de unika storöringsbestånden slogs ut. har tillsammans med och genomfört en enkätundersökning om fritidsfiskerelaterade företag 2006. undersöker en bredare grupp av företag än enbart de fisketuristiska företagen. definieras som företag som levererar varor eller tjänster till fritidsfiskare i direkt anslutning till deras fritidsfiske. Detta innebär att även företag som helt eller delvis vänder sig till lokala besökare ingår i definitionen. Verksamheten ska inbringa inkomster. ingår ekonomiska föreningar, offentliga bolag, ideella verksamheter m.m. som har inkomster från fritidsfiskerelaterad verksamhet. Båtuthyrning och redskapsförsäljning/uthyrning ingår endast om verksamheten sker på plats i direkt anslutning till fisketuren. valde ut 5 000 företag att skicka en enkät till, varav 1 300 svarade att de bedriver en fritidsfiskerelaterad verksamhet. Studien var inte heltäckande och ska enligt inte ses som en redovisning av samtliga fritidsfiskerelaterade företag. Sammanlagt uppgick den fritidsfiskerelaterade omsättningen i dessa företag till ca . Enligt studien genererade den fritidsfiskerelaterade verksamheten ca 700 årsarbetskrafter, varav majoriteten i glesbygd. Antalet heltids-, deltids- och säsongssysselsatta i företagen och föreningarna var totalt ca 6 500 personer. Enligt undersökningen hade företagen en mycket positiv syn . Drygt hälften av företagen och föreningarna trodde att deras omsättning kommer att öka de kommande tre åren, medan knappt var tionde trodde att den kommer att minska.486 Enkätstudien kommer att ligga till grund för de regeringsuppdrag som ska rapportera till regeringen , som bl.a. inkluderar att utreda fisketurismens utvecklingspotential och hur näringen kan främjas. I och utredning anges att det fanns drygt 300 företag där den fisketuristiska produkten var av central betydelse för företaget. Sammanlagt uppgick den fisketuristiska omsättningen i dessa företag till ca och ca 370 årsarbetskrafter genererades. De ekonomiska förutsättningarna för dessa företags utveckling bedömdes som goda och att de kunde förbättras. Utredningen menade att det 486 , & SCB, 2007. framväxande fisketurismföretagandet är en ny näringsgren och föreslog att dessa företag jämställs med andra fiskberoende näringar och intressenter vad gäller tillgång till fiskresurser. Verken menade att det finns många goda fiskevatten i och att man genom ett differentierat nyttjande av vattnen kan skapa goda förutsättningar för både fisketurism och fritidsfiske. Ekosystemens bärkraft måste vara styrande för utvecklingen.487 Av utredningen framgår att besökaren ofta organiserar sin resa själv och att fisketuristiskt företagande i egentlig mening fram till nu har varit litet. Denna form av eget resande har dock utgjort ryggraden för den hittillsvarande fisketurismnäringen i norra inland och fjälltrakter. har organiserade satsningar på utländska fisketurister genomförts genom resor med betydligt högre servicenivå än vad som har gällt för den inhemska fisketurismen. Utvecklingen har gått mot en ökad efterfrågan av ett högkvalitativt fiske på naturliga bestånd i en ursprunglig, opåverkad miljö. Det har i sin tur medfört ökade krav på förvaltningen av fiskresurserna, bl.a. genom regler för fiske och ett ökat fiskevårdsarbete. Det ställs även strängare krav på att fiskeresan i sin helhet ska vara bra. har i en rapport uppskattat att fritidsfiskarna lägger ca på sitt fiske i totala direkta kostnader, varav läggs på utrustning och kläder, på båtar, på resor samt på mat och logi. Avgifterna för fisket uppgår till nästan . Från tjänstemän vid verket uppges att det är svårt att dra gränsen för vad som är fisketurism. Ofta är det en kombination med annan verksamhet. Tjänstemännen menar att det inte finns så många rena fisketurismföretag. Sådana finns främst i norra Fisketurismens betydelse och utveckling i I uppföljningen har Fisketurismföretagare () framfört att fisketurismen skapar sysselsättning där den bäst behövs, nämligen på landsbygden, i kustområdena och i fjällområdena. I dessa områden hade förr de areella näringarna stor betydelse för befolkningens försörjning, men är sysselsättningen svag i dessa områden. Seff menar att fisketurismen är och kommer att vara viktig för sysselsättningen på landsbygden, i fjällområdena och i kustregionerna. Förutom att skapa sysselsättning så har fisketurismnäringen enligt Seff också många och för landsbygden viktiga spin-off-effekter. Som exempel nämns att den bidrar den till att upprätthålla och förbättra kommunikationer och övrig service till gagn för glesbygdbefolkningen. Från branschen framförs att fisketurismen är en stadigt ökande näring. De flesta som slår sig in i denna bransch har enligt Seff inget förflutet i de gamla areella näringarna, utan det är framför allt personer som är antingen sportfiskare eller företagare med ett intresse för natur och miljö. Det finns ett mindre 487Naturvårdsverket och , 2005a. 488Fiskeriverket, 2007j och intervju . antal kust- och glesbygdsbor som kompletterar fisketurism med annan verksamhet. Seff menar att efterfrågan på kvalificerade fisketuristiska tjänster ökar mer än utbudet av sådana tjänster, i vart fall i vissa regioner. Detta innebär att näringens lönsamhet har varit stigande. Enligt Seff ökar både nyföretagandet och antalet arbetstillfällen i redan etablerade företag. Det bör dock tilläggas att dessa arbetstillfällen ofta är säsongsrelaterade, men utgör enligt Seff ändå en positiv extra inkomstkälla för folk i gles- och kustområdena. Åldersstrukturen vid nyetablering är enligt Seff varierande, men de flesta nyetableringar uppges ske genom att yngre personer kommer in i näringen. Enligt Seff finns ett fåtal äldre yrkesfiskare som har etablerat fisketurismföretag och det beror framför allt på fiskbrist för yrkesfisket.489 I uppföljningen har flera aktörer betonat att fisketurismen är en relativt ny företeelse. Ett av de län som har ingått i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning är , där fisketurismen är relativt ny. Från både , , olika företagare och projektet uppges att det har varit en kraftfull utveckling av fisketurismen i . 2006 har både antalet företag och antalet årsarbetstillfällen ökat. Lönsamheten inom fisketurismen uppges dock vara fortsatt dålig. gjordes en kartläggning av fisketurismen i . Det var enligt uppgift den första undersökningen som gjordes i , varför bl.a. en definition av fisketurismföretag fick tas fram. I kartläggningen framkom att de flesta företag arbetar med olika typer av turism. Som fisketurismföretag definierades de företag som ansåg sig vara beroende av fisketurister ofta svarade fisketuristerna för eller mer av omsättningen i dessa företag.490 publicerades en ny rapport om fisketurismens utveckling i Västerbotten.491 Av rapporten framgår att antalet fisketurismföretag ökat från 47 företag till 95 företag . Ökningen av antalet företag består delvis av att turistföretag har bytt inriktning mot fisketurism. Det finns över 40 jaktturismföretag i länet delvis är det samma företag som fisketurismföretagen. Näringens ekonomiska omsättning ökade från uppskattningsvis ca till . Den genomsnittliga omsättningen uppgick till ca per företag. finns i fjällkommunerna, bl.a. och , medan utvecklingen vid kusten inte har varit lika god. Från menar man att det borde vara större omfattning på fisketurismen vid kusten. 489Sveriges Fisketurismföretagare, e-brev . 490Hushållningssällskapet , intervju och och i , information . 491Lindelöw , 2007. Det konstateras att fisketurismen är säsongsbetonad och att den totalt ger ca 200 årsarbetskrafter i länet, vilket motsvarar ca 400 personers sysselsättning. Fördelningen av årsarbeten mellan män och kvinnor i näringen uppges vara relativt jämn. Andelen kvinnor uppgick år . Av rapporten framgår att merparten () av de intervjuade företagarna såg positivt för sina företag. De hade generellt sett idéer för produktutveckling och såg fler möjligheter än hinder. De ville t.ex. satsa på marknadsföring och nya kundgrupper samt bilda nätverk med andra turismföretagare i syfte att förlänga säsongen och få fler ben att stå på för att öka lönsamheten. i delar in fisketurismföretagen i länet i fem grupper. En första grupp är anläggningsföretag som säljer logi, mat, fiskecamp, värdshus etc. Detta är den största gruppen. En andra grupp är s.k. aktivitetsföretag som säljer upplevelser och paketresor. Detta är en grupp som ökar. En tredje grupp är anläggnings- och aktivitetsföretag och en fjärde grupp är guideföretag. Guideföretagen är en grupp som ökar, men omsättningen är liten. En femte grupp är övriga företag som t.ex. säljer transporter och fiskeredskap etc.492 En av de frågor som har tagits upp i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning är vilken betydelse som fisketurismen bedöms ha för landsbygden och för olika regioner. Som framgått ovan har fisketurismen i ökat i omfattning och i uppföljningen har flera aktörer uppgett att näringen har fått en relativt stor betydelse när det gäller landsbygdens utveckling. Bland annat representanter för menar att fisketurismen är särskilt viktig i inland och i fjällregionen. Av näringens totalt 204 årsarbeten svarade inlandet och fjällregionen för av dessa. Det är enligt svårt att säga varför fisketurismen inte är lika utvecklad i kustregionen, men en tänkbar orsak är att det där finns andra sysselsättnings- och studiemöjligheter. Vid kusten bor det mer folk och det finns mindre vatten tillgängliga. Det uppges inte finnas någon omfattande fisketurism i och , bl.a. eftersom yrkesfisket tar hand om laxen och havsöringen.493 kommun har i uppföljningen framfört att turismen är viktig för kommunen och att har fiske och jakt blivit intressant för turismen. Fisketurism och vattenbruk sysselsätter uppskattningsvis ca 40 personer i kommun. Från kommunens näringslivsenhet framförs att det finns stora möjligheter att utveckla fisketurismen kommersiellt i och andra delar av , både i inlandet och i fjällen. Från tjänstemän i kommun har framförts att fiske kan bli en viktig aktivitet med betydelse för kommunens besöksnäring. Från kommunen är man medveten om att t.ex. abborre och gädda lockar utländska besökare. Med rätt paketering och marknadsföring skulle det kunna bli en viktig näring även för kustkommunerna. 492Länsstyrelsen i , information . 493Hushållningssällskapet , intervju och samt intervjuer och information vid fisketurismkonferens . Från ansvariga för turismfrågor i har framförts att fisketurismen inte är så viktig för totalt sett. Fisketurismen svarar för kanske av den totala omsättningen. Fisketurismen är viktigast i fjällen; och . En ordförande i ett fiskevårdsområde i menar att det inte finns någon framtid för fisketurismen. Han menar att de hittillsvarande framgångarna bygger på EU-bidrag. När bidragen försvinner dör fisketurismen ut.494 Från i uppges att fisketurismen i länets insjövatten har en lång historia. startade i försök med försäljning av fiskekort för fiske efter regnbåge i mindre sjöar på . Detta slog så väl ut att sportfiske utvecklats till ett av landets mest kända kortfiskeområden med besökande från , och . uppges vara en av landets mest nyttjade stugbyar som en följd av fiskets förlängda säsong. Stiftelsen bildades för att utveckla sportfisketurismen med inriktning på fiske efter lax och öring. Stiftelsens inriktning har varit att stödja en ökad utplantering av lax och öring av Vä- nerstammarna för att öka sportfiskets fångstmöjligheter. Trollingfisket i Vä- nern har enligt ökat kraftigt. Många utövare av trollingfisket kommer från de nordiska länderna samt från . Beläggningen på de stugbyar som ligger strategiskt för fiskets utövande uppges vara mycket hög under vår och höst när fisket är som bäst. I finns några lokala fisketurismföretag som anordnar fiskepaket för besökande. Även för görs årliga utplanteringar av lax för att kompensera yrkesfisket och fritidsfisket. Trollingfisket har haft samma utveckling i som i . I finns också några lokala fisketurismföretag som anordnar fiskepaket för besökande. från andra delar av landet uppges ofta förlägga sin verksamhet till och när fisket är som bäst i dessa sjöar. Enligt pågår flera projekt för att utveckla fisketurismen i länets insjövatten, bl.a. , där elva fiskevårdsområden samverkar om fiskevårdsodlingar av lokala öringstammar för utplantering i sjöar och vattendrag i ett område kring i . Några försök har gjorts för att bygga upp fisketurismföretag i olika delar av länet. Samarbete har då etablerats med aktiva fiskevårdsområdesföreningar, vilka har varit mycket positiva till att utveckla sportfisket och fisketurismen. Projekten har dock enligt avstannat då boende saknats i närheten av aktuella fiskevatten. Kostnaderna för att bygga upp stugor för boende har av de tilltänkta företagen bedömts vara för stora. 494 kommun, intervju och kommun, telefonintervjuer samt intervjuer och information vid fisketurismkonferens . Från uppges att fisketurismen i många avseenden är av liten omfattning i länet, men utvecklingspotentialen bedöms dock vara stor. bedömer att det finns stora möjligheter att med länets tillgång på fiskrika och unika vattenområden utveckla ett givande turistfiske. Som grund för tillgång till fiskevatten finns 350 bildade fiskevårdsområden, kustvattenområden och de och . Av särskilt intresse uppges vara s.k. hummersafarin, där företagaren tar med sig gäster ut i båten inom kustområdet. Att vara med om att vittja hummertinor upplevs av många som mycket spännande. Hur många fisketurismföretag som finns i länet känner inte till fullt ut. Förväntningarna kring utvecklingen av fisketurismen bedöms från sida vara stora. har ett uppdrag att tillsammans med bl.a. länsstyrelserna analysera företagandet kring fritidsfisket. Som grund för detta uppdrag har tillsammans med och genomfört en enkätundersökning bland ca 5 000 företag och föreningar i för att ta reda på hur det fritidsfiskerelaterade företagandet i och i länen ser ut, vad de tror om framtiden och vilka hinder och möjligheter de ser. i deltar även i ett projekt i länet som heter Yrkesfisket möter besöksnäringen. Projektet handlar om utvecklingen av turistfisket och ändringar i regelverken med anledning av detta. har framfört att är fisketurismen en liten näring i , men att den finns. Det finns en stor potential att fisket ska kunna bli en del av som besöksmål. kommun har framfört att det finns viss fisketurism, men att den ännu inte har slagit igenom. Kommunen ser dock fisketurism som en kommande näring och konstaterar att det finns mycket att göra inom området.495 i län uppger att fisketurismen får en allt större betydelse för landsbygden. I länet finns ett 25-tal anläggningar som bedriver kommersiell verksamhet. Från uppges att det här finns en mycket stor potential för ett ökat företagande, då intresset för fisketurism i länet uppges vara mycket stort, inte minst från utländska turister. Även uppger att fisketurismen får allt större betydelse. I finns dock bara små företag och fisketurismen är komplement till annan verksamhet.496 har framfört att fisketurismen har en stadigt växande betydelse som landsbygdsnäring. Den växande fisketurismen uppges vara till gagn för vattenbruket, då efterfrågan på utsättningsfisk ökar. Enligt har utvecklingen för de företag som sällskapet har jobbat med varit mycket gynnsam. 495Länsstyrelsen i , e-brev och , , intervju samt kommun, intervju . 496Länsstyrelsen i län, e-brev och , e-brev . sättning och lönsamhet uppges ha förbättrats och gett underlag till fler arbetstillfällen. Fisketurismen uppges vara en näring som lockar ungdomar och intresset för nyföretagande är stort i regionen. är ca 40 nya företag intresserade av att få hjälp med att utveckla fisketurismen. 6.2 Problem och möjligheter Goda förutsättningar för svensk fisketurism Från flera aktörer har i uppföljningen framförts att förutsättningar för fisketurism tillhör de bättre i . Det finns en orörd natur med rena och förhållandevis fiskrika vatten och goda möjligheter till fångst av självreproducerande fisk. och menar att det kan finnas goda möjligheter för en framtida expansion. Verken har i en utredning konstaterat följande: Fisketurismen är en framväxande näringsgren som har en betydande potential att bidra till ökad sysselsättning och bättre ekonomi i många av våra glesbygder. Att en person boende i glesbygd eller på landsbygd får ett säsongsarbete kan vara den avgörande faktorn för att just denna person ska kunna bo kvar. I uppföljningen har ett flertal av aktörerna framfört att fisketurismen har en stor potential att utvecklas vidare. Bland annat har i olika sammanhang pekat på att det finns en potential för fisketurismen i . uttalade verket följande: Turismen i och då framför allt naturturism har förutsättningar att utvecklas till en både expansiv och lönsam industri med effekter på sysselsättning och ekonomi. Den internationella efterfrågan förändras i en riktning som kan ge norra konkurrensfördelar. Naturresurser för turistisk produktion finns i stor omfattning. En begynnande infrastruktur finns i form av fysiska anläggningar. Basen i svensk turistindustri är småskalighet med natur, miljö, kvalitet, information och säkerhet som ledord.497 Verket pekar på att det bl.a. finns god tillgång på fiskevatten, en relativt orörd och vildmarksbetonad natur och förhållandevis goda kommunikationsmöjligheter.498 I uppföljningen har aktörer inom fisketurismen i framfört att det finns stora möjligheter för fortsatt utveckling av fisketurismen. Det finns en stor utvecklingspotential, framför allt eftersom en stor del av resursen är outnyttjad. Från uppges att det är en mycket liten andel av vattnen i som upplåts för fiske på affärsmässiga grunder. Man menar vidare att det finns en stor efterfrågan på fiske och fiske- 497Fiskeriverket, 2007i. 498Fiskeriverket, 2007j. upplevelser av hög kvalitet. Vattnen i och i en stor del av har en potential att erbjuda fiskeupplevelser av efterfrågad kvalitet. Fiskevattenägarna har i uppföljningen betonat att turismen har stor utvecklingspotential och att fisket lockar turister från när och fjärran. Förbundet menar dock att en positiv utveckling av fisketurismen kräver aktiva insatser inom olika områden såväl från politiskt håll som från myndigheter och organisationer, men det viktigaste av allt är att det finns en fiskresurs som går att utveckla fisketuristiskt. Förbundet pekar på att fisketurism kräver välskötta fiskevatten och att villkoren för att bygga upp och utveckla fisketurismen varierar kraftigt mellan olika delar av landet.499 i lyfter fram att fisketurismen främjar fiskevården i den mån att entreprenörerna är måna om att ransonera och vårda fiskresursen: En god vård, ransonering och hushållning av den biologiska resursen fisk är viktig för turistfiskeföretagarna, vilket i sin tur har medfört ett nytt resurstänkande i flera av regionens fiskevårdsområden.500 Även Sportfiskarna menar att fisketurismen har en mycket stor tillväxtpotential. De konstaterar att många av vildlaxälvarna rinner genom glesast befolkade områden. En god förvaltning av Östersjölaxen kan skapa stora mervärden för samhället genom fisketurism i områden i norra med en annars svag arbetsmarknad. Enligt förbundet kan hundratals långsiktigt uthålliga arbetstillfällen skapas. Förbundet hänvisar till den forskning kring lax som gjordes vid , där det konstaterades att om laxen skulle tillåtas att vandra tillbaka från havet så skulle 200 arbetstillfällen skapas inom fisketurismen.501 Fisketurismföretagares ordförande beskriver förbundets syn på fisketurismens framtid på följande sätt: Seff bedömer att turistnäringen i fortsätter att öka. Med en ny attityd till fisketurismen på nationellt plan finns inga hinder för att inte fisketurismen ska bli en stadig utvecklingsbas av företagande i gles- och kustbygder.502 generaldirektör har i uppföljningen betonat att fisketurismen har en framtid, men konstaterat att det också måste finnas företagare som kan skapa lönsamma företag. Fisketurism är en landsbygdsutvecklingsfråga och innebär även en möjlighet för yrkesfiskare. Ett exempel från är de fyra båtar som finns på och som tar med turister på hummersafari . Dessa arbetar ihop med hotellet och säljer sina produkter som paket.