eunbil · GV0N420E · 2008-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2008/864/EU Kopia: Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu ingen trolig A-punktslista. (ev.) Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /109/EG i syfte att utöka dess räckvidd till att omfatta även personer som beviljats internationellt skydd (R) allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Lägesrapport Bakgrund Enligt rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning ska tredjelandsmedborgare kunna få en särskild status laglig vistelse i en medlemsstat. Vissa kategorier av tredjelandsmedborgare undantas från direktivets tillämpningsområde. Enligt art 3 (2) c undantas tredjelandsmedborgare som är flyktingar eller som har rätt till bosättning i en medlemsstat på grundval av alternativa skyddsformer, i enlighet med internationella åtaganden, nationell lagstiftning eller praxis i medlemsstaterna. Det nu aktuella direktivförslaget syftar till att utöka direktivets räckvidd till att omfatta även personer som har beviljats internationellt skydd (dvs. flyktingar och skyddsbehövande enligt rådets direktiv /83/EG av om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, det s.k. skyddsgrundsdirektivet). Detta åstadkoms genom ändring av bestämmelserna om vilka som undantas från direktivets tillämpningsområde. Enligt förslaget ska personer som beviljats internationellt skydd och som erhåller ställning som varaktigt bosatta också ges möjlighet att bosätta sig i en annan medlemsstat på samma villkor som övriga varaktigt bosatta. Förhandlingsläge Förslaget har behandlats i arbetsgruppen . Räckvidden KOM:s förslag innebär att direktivet utvidgas till att omfatta personer som har beviljats internationellt skydd. SE, med stöd av ett antal MS, har föreslagit att direktivet ska omfatta personer som beviljats internationellt skydd, skyddsbehövande enligt nationell rätt och personer som beviljats uppehållstillstånd på humanitär grund. Tillgodoräknande av ansökningstiden När det gäller huruvida ansökningstiden ska tas med i beräkningen av bosättningstiden har ORDF föreslagit att ansökningstiden ska räknas med för flyktingar, men att MS får välja att räkna med den när det gäller alternativt skyddsbehövande. SE har förordat att ansökningstiden ska räknas med för båda kategorier eftersom flyktingar och alternativt skyddsbehövande bör behandlas på samma sätt. Enighet kring ovanstående två frågor föreligger inte. Svensk ståndpunkt SE förordar tills vidare ett bredare tillämpningsområde och har föreslagit att direktivet ska tillämpas på flyktingar, skyddsbehövande enligt såväl skyddsgrundsdirektivet som nationell rätt och personer som beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl. SE vidhåller därför sina ståndpunkter om räckvidden och hur ansökningstiden ska tillgodoräknas. Utkast till rådets slutsatser om praktiskt samarbete på asylområdet (kan bli en A-punkt) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet förväntas godkänna rådsslutsatserna . Bakgrund Redan under Europeiska rådets möte i antogs ett femårsprogram för den europeiska migrations- och asylpolitiken med syftet att harmonisera de europeiska asylsystemen. Den ambition som sedan slogs fast i Haagprogrammet var att utveckla ett gemensamt asylsystem och att detta skulle vara genomfört före slutet av . antog kommissionen en grönbok om det framtida gemensamma europeiska asylsystemet, KOM (2007) 301. förväntas Kommissionen komma med en asylhandlingsplan för det fortsatta arbetet och först därefter kan de första konkreta förslagen till lagstiftning och andra initiativ komma. Redan vid det informella ministerrådet diskuterades dock frågan om praktiskt samarbete inklusive frågan om upprättandet att ett gemensamt stödkontor. Därefter har utkast till rådsslutsatser behandlats i arbetsgruppen. SE har fått gehör för de synpunkter som framförts och har inte några utestående invändningar eller reservationer. På förväntas rådet anta slutsatser om det praktiska samarbetet. Svensk ståndpunkt SE har ett starkt intresse av en harmonisering på asylområdet med sikte på ett gemensamt asylsystem. En utveckling av det praktiska samarbetet är en viktig och angelägen del i harmoniseringsarbetet. SE ställer sig därför bakom rådsslutsatserna. En fortsatt harmonisering på området ställer krav på samordning och samarbete och därför finns det anledning att se över möjligheterna att upprätta ett stödkontor. Förslag till och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (R) lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om läget av förhandlingarna. Bakgrund överlämnade KOM till rådet ett förslag till direktiv om gemensamma standarder för återvändande av personer som vistas olagligt i medlemsstaterna. En majoritet av medlemsstaterna har haft omfattande synpunkter på betydande delar av förslaget. Det portugisiska ordförandeskapet har mot denna bakgrund presenterat ett kompromissförslag 2007 som innebär en lägre harmoniseringsgrad. Kompromissförslaget har och början av 2008 behandlats på tjänstemannanivå. Det har även diskuterats i COREPER II och information av förhandlingarna har presenterats vid de senaste RIF-råden och början av 2008. Svensk ståndpunkt välkomnar i huvudsak kompromissförslaget. Förslaget medför en harmonisering av återvändandeförfaranden som väl låter sig förenas med principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Se vidare i bifogad promemoria. Rekommendation från kommissionen till rådet om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett viseringsundantag för kortare vistelse mellan Europeiska gemenskapen och (kan bli en A-punkt) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar med Bakgrund KOM cirkulerade förslaget till mandat . Ordförandeskapets mål är att kommissionen ska kunna inleda förhandlingar med om ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och om ömsesidigt undantag från viseringskravet. Behovet från medlemsstaternas sida finns på grund av att ännu upprätthåller viseringsskyldighet för medborgare i flera medlemsstater (, , , , , och ). har avskaffat viseringsskyldighet för övriga medlemsstater. Fråga blir nu om ett avtal om ömsesidig dispens från viseringskravet. Svenska medborgare är redan undantagna viseringskrav för korttidsbesök i om . Brasilianska medborgare är undantagna viseringskravet för inresa i Schengenområdet i enlighet med förordning 539/2001 där finns upptagna på den s.k. positiva listan. Svensk ståndpunkt ställer sig bakom principen om ömsesidighet och stödjer att kommissionen ges mandat att inleda förhandlingar med i syfte att ingå ett bilateralt avtal mellan och om dispens från viseringskravet för kortare vistelse. Rekommendation från kommissionen till rådet om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett avtal med förenta stater om vissa villkor för tillgång till program för viseringsundantag i enlighet med artikel 711 i Implementing Recommendations of the 9/11 Commission Act of 2007 (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Allmän riktlinje Bakgrund beslutade att anta en ny lag som innebar en reformering av det amerikanska s.k. Visa Waiver Program. är tolv av EU:s medlemsstater, (, , , , , , , , , , och ) viseringsskyldiga gentemot . har påbörjat en granskning av läget i de medlemsstater som ännu inte omfattas av VWP. Granskningen inleds efter det att ett s.k. Memorandum of Understandig (MoU) undertecknats mellan och MS ifråga. Två varianter av MoU har överlämnats av , dels en version till de medlemsstater som redan omfattas av VWP, dels en version till de medlemsstater som kandiderar till VWP. Flertalet av frågorna som tas upp i MoU faller inom EG- eller EU-kompetensen. Kommissionen har vädjat till medlemsstaterna att inte förhandla med bilateralt och visa solidaritet och att det är nödvändigt att medlemsstaterna har en gemensam diskussion med vad gäller genomförandet av den nya amerikanska lagstiftningen. Ett antal medlemsstater har ändå undertecknat MoU med . Medlemsstaterna har slagit fast principen om att kommissionen är förhandlare i gemenskapsfrågor, även om det krävs förhandlingsmandat av rådet. Flera medlemsstater har dock motsatt sig mandat. Inför överläggningar är röstläget oklart. Medlemsstaterna tillåts att förhandla bilateralt med så länge de endast samtalar med där det inte finns gemenskapsreglering. Två parter får således nu förhandla med , var och en inom sina respektive kompetenser. Svensk ståndpunkt stödjer ett sammanhållet EU-agerande och stödjer att kommissionen ges förhandlingsmandat i de frågor som rör gemenskapskompetensen så att kommissionen kan bli effektiv som förhandlare med om viseringsreciprocitet. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (R) allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen i rådet är att nå överenskommelse om en allmän riktlinje om bilagan. Bakgrund Vid nåddes politisk överenskommelse om integreringen av Prümfördragets tredjepelarfrågor i . Vid mötet nådde rådet politisk överenskommelse om genomförandebeslutet till detta rådsbeslut. Förslaget till bilaga till genomföranderådsbeslutet innehåller de tekniska detaljerna för genomförandet. Uppgifterna avser det automatiska utbytet av DNA-uppgifter, fingeravtrycksuppgifter och uppgifter ur fordonsregister samt regler för utvärdering av utbytet. Svensk ståndpunkt stödjer det föreliggande förslaget till bilaga till genomföranderådsbeslutet. är drivande i frågor om förbättrat informationsutbyte, vilket också är kärnan i Prümfördraget. stod också som medförslagställare till att integrera delar av Prümfördraget i EU:s rättsordning. parlamentariska reservation till själva rådsbeslutet ligger kvar tills beslutat godkännandepropositionen . Utkast till rådets beslut om genomförande av beslut /.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet: bilaga (R) allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet med behandlingen i rådet är att nå överenskommelse om en allmän riktlinje om bilagan. Bakgrund Vid nåddes politisk överenskommelse om integreringen av Prümfördragets tredjepelarfrågor i . Vid mötet nådde rådet politisk överenskommelse om genomförandebeslutet till detta rådsbeslut. Förslaget till bilaga till genomföranderådsbeslutet innehåller de tekniska detaljerna för genomförandet. Uppgifterna avser det automatiska utbytet av DNA-uppgifter, fingeravtrycksuppgifter och uppgifter ur fordonsregister samt regler för utvärdering av utbytet. tillkommer en handboksdel som skall hanteras av rådets generalsekretariat och bestå av uppgifter som löpande uppdateras av medlemsstaterna (t.ex. kontaktadresser). Diskussionerna om utkastet till bilagan har förts i en särskilt inrättad Friends of the Presidency-grupp där experter på de olika informationstyperna har deltagit. Förhandlingarna slutfördes i . Svensk ståndpunkt stödjer det föreliggande förslaget till bilaga till genomföranderådsbeslutet. är drivande i frågor om förbättrat informationsutbyte, vilket också är kärnan i Prümfördraget. stod också som medförslagställare till att integrera delar av Prümfördraget i EU:s rättsordning. parlamentariska reservation till själva rådsbeslutet ligger kvar tills beslutat godkännandepropositionen . för bättre sprängämnessäkerhet politisk överenskommelse (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om handlingsplanen. Bakgrund Förslaget till handlingsplan för förbättrad sprängämnessäkerhet presenterades av kommissionen som ett av tre förslag i ett åtgärdspaket för arbetet mot terrorismen. Handlingsplanen innehåller ca. 50 stycken åtgärdsförslag som rör både den första och den tredje pelaren och avsikten är att dessa ska förhandlas . Under höstens förhandlingar framfördes kritiska synpunkter bl.a. vad gällde handlingsplanens omfattning och den snäva tidsplanen. Det rådde dock enighet bland medlemsstaterna om arbetets huvudsakliga mål och inriktning och därför antog ministrarna rådsslutsatser . Svensk ståndpunkt Det pågår ett ständigt arbete genom lagstiftning och åtgärder av olika slag för att utveckla förmågan att skydda samhället mot det hot som den internationella terrorismen innebär. Regeringen verkar för att en mycket hög säkerhet ska upprätthållas i landet och att inte ska kunna utnyttjas för att planera och stödja terroristverksamhet. ser ett värde i ett tätare praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna och stödjer ett antagande av handlingsplanen. Inför förhandlingarna av respektive åtgärdsförslag kommer det att krävas en noggrann analys och omfattande samordning av olika intressen till följd av handlingsplanens komplexitet och övergripande karaktär. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets rambeslut om ändring av rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism: ändringar (R) allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om den allmänna inriktningen beträffande förslaget till ändring i rambeslut om bekämpande av terrorism. Bakgrund Kommissionen antog , som en del i ett större åtgärdspaket för terrorismbekämpning, ett förslag till tillägg till rambeslut om bekämpande av terrorism. Förslaget, som syftar till att öka skyddet mot terrorism i EU, innebär att definitioner av offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering för terroristsyften och utbildning för terroristsyften införs i rambeslutet tillsammans med en förpliktelse för medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att dessa handlingar ska betraktas som brott med anknytning till terroristverksamhet. Ändringarna införs som en integrerad del av rambeslutet, vilket får till följd att dess regler om bl.a. påföljder, ansvar för juridiska personer, behörighet och åtal ska gälla även de nya brottstyperna. Svensk ståndpunkt Ett effektivt arbete mot terrorism kräver internationellt samarbete, bl.a. genom ytterligare tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning. I många fall täcks åtagandena i förslaget av befintlig svensk straffrätt. De nya brottstyperna avser dock handlingar som kan innefatta utövande av grundlagsfästa rättigheter såsom tryckfrihet respektive yttrande- och föreningsfrihet. I tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) finns ett särskilt straffrättsligt ansvarssystem. För att ska kunna acceptera förslaget krävs att det, som också föreslås, införs ett undantag för fall som omfattas av den särskilda regleringen i TF och YGL. Även med ett undantag av nu avsett slag kan dock inte uteslutas att förslaget kräver viss ytterligare kriminalisering. Vad det fr.a. handlar om är gärningar som avser rekrytering för terroristsyften respektive utbildning för terroristsyften. De skrivningar om proportionalitet vid det nationella genomförandet som finns intaget i förslaget till rambeslut bedöms ge erforderligt handlingsutrymme härvidlag. bör således sammanfattningsvis medverka till att en överenskommelse om den allmänna inriktningen kommer till stånd. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av rådets beslut /187/RIF av om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet, ändrat genom rådets beslut /659/RIF (R) vissa frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om nya lydelser beträffande vissa artiklar (utifrån den preliminära information som lämnats). Bakgrund Efter initiativ från , , och initierades genom ett beslut av EU:s åklagarsamarbete, Eurojust. Myndighetens huvuduppgifter är att främja och förbättra samarbete och samordning mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter vid bekämpandet av grov gränsöverskridande brottslighet. Eurojust ska bl.a. hjälpa medlemsstaterna i det rättsliga samarbetet i frågor om t.ex. internationell rättslig hjälp och utlämning. Eurojust kan på begäran av en medlemsstat också hjälpa till med utredningar och åtal som rör en medlemsstat eller ett land utanför EU, förutsatt att det finns ett samarbetsavtal med detta land. Svensk ståndpunkt Eurojust är en väl fungerande myndighet som har en viktig funktion i bekämpningen av grov gränsöverskridande brottslighet. Det finns dock behov av och utrymme för att ytterligare effektivisera Eurojustsamarbetet. De av bl.a. framtagna förslagen till reviderat Eurojustbeslut innebär en viktig förstärkning av det mellanstatliga samarbetet och det är angeläget att verkar för att de genomförs. kan stödja den föreslagna lydelsen av de aktuella artiklarna i utkast till nytt Eurojustbeslut och bör verka för att enas om innehållet i dessa. Se vidare i bifogad promemoria. Initiativ från Republiken , Republiken , Republiken , , Republiken , och inför antagandet av rådets rambeslut om verkställighet av utevarodomar (R) allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om förslaget till rambeslut. Bakgrund har tillsammans med , , , , och lagt fram ett förslag till rambeslut om verkställighet av utevarodomar. Rambeslutet innebär att bestämmelser om utevarodomar som återfinns i redan antagna eller överenskomna rambeslut (t.ex. rambesluten om den europeiska arresteringsordern och erkännande och verkställighet av fängelsestraff) ändras och får, i huvudsak, en likartad reglering. regleras frågan om utevarodomar olika i rambeslut som reglerar det straffrättsliga samarbetet. Svensk ståndpunkt stödjer, som initiativtagare, den utgångspunkt som rambeslutet har, dvs. att det i tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande är av vikt att hitta en balans mellan att skydda den enskildes rättigheter och ett effektivt samarbete. Genom att finna en enhetlig reglering beträffande när en utevarodom ska verkställas eller inte som en viss miniminivå regleras för att utevarodomar ska accepteras, skapas goda förutsättningar för att hitta denna balans. Det förslag som finns innebär enligt mening goda förutsättningar för att såväl skydda den enskildes rättigheter som att effektivisera samarbetet. stödjer således ordförandeskapets ambitioner att nå en politisk överenskommelse vid rådets möte . Se vidare i bifogad promemoria. Gemensam referensram för europeisk avtalsrätt utkast till rådets ståndpunkt (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Överenskommelse om en rapport från innehållandes en rekommendation till rådet. Bakgrund Kommissionen har lagt fram tre meddelanden om europeisk avtalsrätt. I meddelandena har ett antal vägar anvisats för att uppnå avtalsrättslig samordning. En av dessa vägar och den enda som är föremål för överväganden utgörs av åtgärder för att förbättra kvaliteten på den del av det nuvarande och framtida gemenskapsrättsliga regelverket som har avtalsrättslig inriktning. Den metod som anvisas för detta är skapandet av en gemensam referensram (Common Frame of Reference, CFR). Svensk ståndpunkt Allmänt anser att det finns skäl för rådet att intensifiera och fördjupa sin bevakning av kommissionens pågående avtalsrättsliga arbete. Som övergripande mål bör för svensk del gälla att referensramen får en så praktisk inriktning som möjligt, att den beaktar olika rättsliga traditioner och att den i första hand ska vara ett frivilligt hjälpmedel för lagstiftaren. bör stödja ambitionen att rådet, för att påverka kommissionens arbete, vid mötet ska ge uttryck för vad vissa av de grundläggande dragen hos den gemensamma referensramen bör vara. kan stödja en överenskommelse i kommittén som ligger i linje med ordförandens förslag och har ingen erinran mot dokumentet som det nu är utformat. har inget att erinra mot det avsedda tillvägagångssättet. samarbetar inom gruppordförandeskapet nära med och i frågan. Samarbetet innefattar bl.a. anordnande av möten under och ordförandeskap. Ordförandeskapen ser ut att vara överens om att ge uppmärksamhet åt projektet i 18-månadersprogrammet. och synes ha en inställning i frågan som ligger i linje med . bör, så långt det är möjligt, samverka med dessa medlemsstater. I de olika frågor det föreslås att rådet ska ta ställning bör ha den inställning som redovisas nedan. Se vidare i bifogad promemoria. Resultat av trojkamötet på ministernivå om rättsliga och inrikes frågor mellan och i Brdo pri Kranju, : informationspunkt (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information. Återrapportering från trojkamötet på ministernivå om rättsliga och inrikes frågor (RIF) mellan och i Brdo pri Kranju, Något dokument har inte presenterats. Bakgrund genomfördes vårens trojkamöte i RIF-frågor mellan och . Mötet ägde rum i . Från EU deltog ordförandeskapet genom justitie- och inrikesministrar m.fl. , kommissionären , franske migrationsministern och representanter för justitie- och inrikesministerierna samt representanter från FRONTEX, Eurojust och Europol. representerades av justitieministern och chefen för med delegationer. På dagordningen stod diskussioner om bl.a. - Visa Waiver-programmet - rapportering till databas om förlorade och stulna pass - förbättring av gränsförvaltningssystemet - dataskydd och informationsutbyte - avtalen om ömsesidig rättslig hjälp och utlämnande - samarbetet rörande insatserna i samt med SECI (Southeast European Cooperative Initiative) och SEE (South East Europe) - åtgärder för att hindra terrorismrekrytering och radikalisering Slutligen presenterade FR sina prioriteringar under det kommande ordförandeskapet, bl.a. juridiskt samarbete och migration. Nästa ministermöte mellan och planeras äga rum och ett högnivåmöte . behandlad vid samråd med : - 16. övriga frågor - (Ev.) Olaglig invandring i vid EU:s yttre gräns informationspunkt (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information. Något dokument har ännu inte presenterats. Bakgrund Vid Coreper II anmälde önskemål om att lyfta en ny punkt, information om genomförandet av Dublinförordningen i . I ett brev till det slovenska ordförandeskapet har den grekiska inrikesministern, som en bakgrund till denna informationspunkt, lyft fram den stora inströmningen till av migranter utan identitetshandlingar, vars destination inte är utan . En orsak till att vill informera om denna fråga kan vara att KOM har stämt inför för att inte efterleva Dublinförordningen. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning, bilaga 1. Schengen informationssystem (SIS) II: lägesrapport rapport om Friends of SIS II (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om hur utvecklingsarbetet av SIS II fortskrider. Godkännande av rapporten. Något dokument har ännu inte presenterats. Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna i . Utvecklingen av nästa generation av Schengens informationssystem (SIS II) pågår under kommissionens ledning. togs beslut om att senarelägga driftstarten av det nya systemet för att ge mer tid för tester och utveckling och därmed minska risken för problem vid övergången till SIS II. Ny tidpunkt för driftstart är , dvs. under svenskt ordförandeskap. har redan från projektets start varit engagerat i den tekniska utvecklingen. engagemang har bottnat i en ambition att utvecklingen av tekniska system skall vara rationell och kostnadseffektiv. När nu ytterligare en förskjutning av tidsplanen medför att kommer bli ansvarig för projektets avslutningsfas har frågorna blivit än mer aktuella från ett svensk perspektiv. En lägesbeskrivning till ministrarna ges kontinuerligt och innehåller vanligtvis en redogörelse för hur projektet framskrider.