rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Föreningen menar att det är bra att det finns trafiksepareringar, men dessa bör kompletteras med en aktiv trafikövervakning. Detta skulle kunna ske genom befintlig AIS-teknik som redan finns på fartygen. Att införa sådan trafikövervakning skulle enligt föreningen vara billigt, om arbetsuppgiften tilldelades någon befintlig central, och leda till ökad säkerhet. Införandet av särskilt känsliga områden (PSSA) Inom finns regler för hur havsområden kan utnämnas som särskilt känsliga och där strängare regler krävs, s.k. PSSA-områden.145 IMO klassade som ett PSSA-område. 142Naturvårdsverket, 2007a. 144Direktiv om sjötrafikövervakning (2002/59/EG). 145Particularly Sensitive Sea Area, PSSA. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS PSSA kan farleder regleras och trafikregler införas för att skydda miljön. Det finns också möjlighet till eskortbogsering. som klassningen antogs även ett antal skyddsåtgärder i olika delar av i form av trafikseparering bl.a. söder om , ny rekommenderad djupvattenrutt och nya områden som bör undvikas (areas to be avoided). Dessa åtgärder gäller fr.o.m. och syftar till att minska olycksriskerna och skydda känsliga kust- och havsområden. Enligt uppgift avser att kontrollera vilka fartyg som bryter mot bestämmelsen och rapportera det till deras flaggstater.146 De skyddsåtgärder som har införts är enligt tvingande för tredjelands fartyg. har dock undantagits från beslutet, vilket innebär att ryska områden inte omfattas av PSSA-klassificeringen, men enligt uppgift från har antagit de trafikreglerande åtgärderna. Verket påpekar dessutom att det är svårt att i praktiken inte följa reglerna. En av de vidtagna PSSA-åtgärderna är att trafikseparering har införts vid Hoburgs bankar. De flesta fartyg som ska in i går förbi detta område, som även är ett Natura 2000-område och ett område som ska undvikas (area to be avoided), med undantag för de stora djupgående fartygen. I området är trafiken delad (enkelriktad) och en del går enligt rakt genom Natura 2000-området. har i samråd med utvärderat effekterna av de skyddsåtgärder som har kopplats till IMO:s klassning av som särskilt känsligt havsområde, PSSA. Utvärderingen tyder på att de i stort har haft avsedd effekt, även om åtgärderna bara hade gällt när utvärderingen gjordes. Ett exempel var att antalet fartyg som inte följer rekommendationen att undvika Ho- burgs bank och verkade ha minskat andra halvåret 2006.147 I uppföljningen har några aktörer pekat på att fler konkreta åtgärder behövs med anledning av att har pekats ut som ett särskilt känsligt havsområde. Exempelvis Världsnaturfonden har fört fram att t.ex. fartygsrutter bör dras om för att skydda känsliga områden. konstaterar att utpekandet av som ett PSSA-område ger bättre möjlighet att införa långtgående åtgärder och att detta arbete sker inom IMO. I uppföljningen uppger tjänstemän att vill få bort all trafik från Hoburgs bankar, men att menar att det är svårt och att trafiksepareringen bör räcka som åtgärd. I uppföljningen uppger de intervjuade tjänstemännen att det är svårt att sia om hur denna fråga kommer att utvecklas inom bl.a. IMO. För att minska och undvika risker som är förenade med att ta emot fartyg som för utländsk flagg finns internationella överenskommelser om hamnstatskontroll. Dessa innebär att hamnnationens sjöfartsadministration åtar sig att kon- 146Naturvårdsverket, 2007a. 147Naturvårdsverket, 2007a och , 2008. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS trollera en viss andel av ankommande fartyg som är registrerade i en annan flaggstat. Kontrollen genomförs av inspektörer ombord på fartygen. Om säkerhetsbrister upptäcks kan hamnmyndigheten ålägga befälhavaren att åtgärda dem före avgång eller belägga fartyget med kvarstad. har i uppföljningen framfört att och i högre grad borde rikta sin kontroll mot andra länders fartyg eftersom svenska fartyg ligger så högt på kvalitetslistan över fartyg (). Föreningen menar att det från havsmiljöperspektiv är viktigt att hålla bort undermåliga fartyg. konstaterar att det är svårt att påverka säkerheten hos alla de fartyg som för utländsk flagg. Verket har i sin miljömålsöversyn pekat på att ju effektivare samarbetet kring hamnstatskontrollen blir, desto större blir sannolikheten att fartyg med den lägsta säkerhetsstandarden koncentreras till trafik på hamnar med mindre sträng kontroll. Av länderna kring är det bara , och som inte är anslutna till den samverkan kring hamnstatskontroll som finns.148 6.5.1 Utvecklingen av oljeutsläpp transporteras ca olja och ca farligt gods till och från svenska hamnar. Olja kommer ut i havet i samband med dels olyckor, dels illegala utsläpp av oljehaltigt avfall som kan vara både oavsiktliga och avsiktliga i samband med t.ex. rening av tankar. Under har flera hundra utsläpp observerats längs de stora fartygsstråken i och . Antalet utsläpp av olja på grund av olyckor till sjöss inom svenskt ansvarsområde har varit relativt litet, medan antalet avsiktliga småutsläpp enligt har varit tämligen stort under flera perioder. Merparten av utsläppen understiger . har inte något utsläpp överstigande inträffat. Utsläpp som härrör sig från fartygens normala drift betecknas vanligen som operationella. Mängden olja i dessa utsläpp kan variera från obetydliga mängder i relativt rena slagvatten till många tiotals ton vid rengöring av stora och starkt förorenade tankar. Operationella utsläpp sker enligt av flera orsaker, bl.a. bristande kunskaper om gällande regler, dåligt miljömedvetande ombord på fartygen, svårigheter att lämna oljerester och oljehaltigt avfall i hamn, liten risk för upptäckt och liten risk för straffpåföljd.149 Enligt har en minskning av antalet oljeutsläpp skett inom svenskt ansvarsområde (se diagram nedan). Enligt har de konstaterade utsläppen fortsatt att 148Naturvårdsverket, 2007a. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS minska (2005, 2006 och 2007). Utöver de konstaterade utsläppen föreligger dock ett stort mörkertal. I sin miljömålsöversyn gör bedömningen att de faktiska utsläppen inom svensk ansvarszon uppgår till minst det dubbla.150 Utsläppen är koncentrerade till de stora fartygsstråken längs väst- och sydkusten samt söder om och öster om . Detta tyder enligt på att utsläppen till stor del görs av fartyg som passerar svenskt vatten på väg till eller från hamnar utanför . i ett internationellt perspektiv har flertalet oljepåslag på den svenska kusten varit små, men förorsakar ändå stora kostnader. Geografiskt sett har varit utsatt för de flesta oljepåslagen. , sydöstra och norra är andra kustområden där risken för oljeförorening är större än genomsnittet. menar att i grunda skärgårdsmiljöer kan även små utsläpp leda till stora negativa miljöeffekter. Figur 1: Antal konstaterade oljeutsläpp till havet i åren 19842004 Enligt har de konstaterade utsläppen under senare år fortsatt att minska (2005, 2006 och 2007). När det gäller utsläpp från kemikalietankfartyg är dessa svåra att uppskatta. Det förs ingen statistik över utsläppen eftersom utsläpp sällan kan konstateras. Dessutom uppges volymen transporterade kemikalier vara mindre än volymen transporterad olja, och generellt uppges transporterna av kemikalier ske med nyare och säkrare fartyg.151 har i sin senaste utvärdering konstaterat att omfattningen av utsläpp av kemikalier är mycket liten och gjort bedömningen att riskerna för utsläpp bör vara små. 150Naturvårdsverket, 2007a. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS 6.5.2 Insatser mot oljeutsläpp i havet När det gäller räddningstjänst och sanering vid oljeolyckor kan insatserna för att bekämpa oljepåslag delas in i två faser. Den första fasen, räddningstjänst, regleras i lag.152 Av lagen framgår bl.a. att den myndighet som regeringen bestämmer ska ansvara för räddningstjänst inom ekonomiska zon, när olja eller andra skadliga ämnen har kommit ut i vattnet eller det föreligger en överhängande fara för detta. Den andra fasen, saneringen, vidtas när oljan har flutit i land och skadan inte kan förvärras. Oljesanering av stränder är inte reglerad i någon författning, men praxis är att kommunen ansvarar för saneringen inom sitt geografiska område. ningen mellan statliga och kommunala myndigheter beskrivas på följande sätt:153 -har ansvar för miljöräddningstjänst till sjöss, dvs. att bekämpa och minimera konsekvenserna av oljeutsläpp. -Kommunerna har ansvar när det gäller att ta hand om olja som når stränderna (s.k. oljepåslag). -har i uppgift att ge stöd till kommunerna i deras arbete. -Länsstyrelser och bedriver tillsyn inom området. har ansvar för att kunna utöva ledning under kris. När det gäller oavsiktliga och avsiktliga oljeutsläpp är den svenska lagstiftningen i hög grad utformad för att överensstämma med internationella konventioner och avtal, särskilt Marpol. De olika avtalen reglerar samarbetet mellan länderna vad beträffar rapportering av utsläpp som kan påverka andra närliggande länder, begäran om hjälp vid större operationer samt praktiska och ekonomiska arrangemang kring detta. är enligt Marpol klassificerat som ett specialområde, vilket gör att särskilt stränga regler gäller för operationella utsläpp. Brist på efterlevnad av regelverket för oljeutsläpp menade i sitt betänkande att efterlevnaden av det internationella regelverket brister. Även i denna uppföljning har flera aktörer pekat på att efterlevnaden kan vara dålig. konstaterar att trots flygspaning är risken att bli avslöjad fortfarande liten och risken för straff ännu mindre. menar att många inom sjöfarten struntar i internationella konventioner, varför resultatet av dem kan sägas vara tveksamt. har tidigare framfört att få framsteg har gjorts när det gäller att komma åt dem som bryter mot gällande regler när det gäller olja som kommer ut i havet. 152Lag (2003:778) om skydd mot olyckor. 153Se bl.a. , 2005c, SOU 2008:53 och i , 2007. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat att det fortfarande sker ett stort antal oljeutsläpp , även om minskningar har skett . uppger i denna uppföljning att en stor del av de konstaterade oljeutsläppen i sker i . stod för 110 av 236 utsläpp enligt Helcoms statistik. Det finns två orsaker till att många oljeutsläpp äger rum och upptäcks i : Dels har en lång kust, dels har svenska en effektiv flygspaning. Flera myndigheter arbetar mot oljeutsläpp Flera statliga och kommunala myndigheter arbetar på olika sätt mot oljeutsläpp. En nationell samverkansgrupp med representanter för , , , , SKL och IVL uppges regelbundet genomföra en översyn av beredskapen för bekämpning och sanering av olja orsakad av utsläpp till havs. arbetar för att skadorna vid utsläpp av farliga ämnen ska minimeras och för att naturen ska skyddas så långt det är möjligt. ska ha beredskap med specialutrustade miljöskyddsfartyg för miljöräddning. övervakar också haven via satellit och från flygplan. När fartygsolyckor sker är först en del i och sedan vidtar miljöräddningstjänst. I uppföljningen har norra region uppgett att regionen har tre miljöskyddsfartyg, varav ett är ständigt bemannat, men den kuststräcka som norra regionen ska bevaka är lång. Det kan därför ta tid för ett miljöskyddsfartyg att komma på plats. Tills saneringsfartyget anländer uppger regionen att de begränsar verkningarna av oljeutsläpp genom att lägga ut länsar. ska ge stöd i form av bl.a. utbildningar, men har inget operativt uppdrag. ingår i en ny myndighet.154 Utredningen om befogenheter har konstaterat flera problem i det regelverk som reglerar myndighetens befogenheter. Rätt att ingripa mot brott varierar beroende på vilket brott ingripandet avser, och gränserna för de olika verksamhetsområdena är enligt utredningen oklara. geografiska verksamhetsområde bedöms vara otydligt och oenhetligt reglerat i författningarna. Enligt utredningen agerar i stor utsträckning osjälvständigt och med begränsat eget ansvar som biträde åt andra myndigheter.155 I uppföljningen har norra region uppmärksammat att , till skillnad från polisen och tullen, har befogenheter inom den ekonomiska zonen. När oljeutsläpp från ett fartyg upptäcks inleder Kust- 154Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, bildas . Krisberedskapsmyndighetern, och Styrelsen för psykologiskt försvar läggs ned (prop. 2007/08:92, bet. 2007/08:FöU12). 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS bevakningen en brottsutredning. Därefter tar åklagaren vid om det finns misstänkt fartyg. norra region bistår och utreder alla brott till sjöss (mellan län och ) eftersom det i sådana utredningar behövs nautisk kompetens. När det gäller miljöbrott till sjöss har egna förundersökningsledare. norra region har i uppföljningen framfört att det är förhållandevis klart vem som har ansvar för vad i samband med olyckor. Om en insats berör flera kommuner får ta över insatsen. Om insatsen berör både stat och kommun ska samordna insatsen. har samordningsansvaret oavsett vilken olycka det handlar om. uppger att det sker ungefär 40 oljeutsläpp norr om . Av dessa sker 2530 i hamnområden i samband med lastning eller lossning. menar att man får alltmer att göra när det gäller hamnarna och har i uppföljningen framfört att det är viktigt att hamnarna och kommunerna dimensionerar sin räddningstjänst på ett bra sätt. Ett exempel på ett oljeutsläpp i hamn kan hämtas från Tunadal utanför . Där skedde ett utsläpp av olja. Från har i uppföljningen framförts att det uppstod en del problem kring utredningen av detta, bl.a. vad gäller mottagningen av oljeprover. Från kommunen tyckte man inte att utredning sköttes lika professionellt som Sundsvallspolisens och åklagarmyndighetens utredningar brukar genomföras. Det fanns en del oklarheter kring vem som skulle göra vad. Kommunen menade att dock skötte sig bra när det gällde att ställa upp med saneringsinsatser i form av resurser som båt och flyg. Även Hamnar har i uppföljningen kommenterat . Organisationen har till utskottets uppföljning framfört att det inte verkade vara riktigt klart för vad de har för mandat att gå ombord på utländska fartyg vid misstänkta utsläpp, och så långt de vet togs inte prover från tankarna på inneliggande fartyg. däremot menar att de insatser som gjordes av olika aktörer i Tunadal fungerade bra, men att det ändå vore bra om kommunen utvärderade insatserna. Ökad flygövervakning ger resultat har i sitt betänkande gjort bedömningen att har byggt upp en relativt god kapacitet för miljöövervakning med flyg samt riktade operationer med satellitspaning, flyg och fartyg. Arbetet på internationell och nationell nivå har enligt kommissionen lett till en halvering av de illegala oljeutsläppen i svensk ansvarszon . gör i sin fördjupade utvärdering bedömningen att det finns indikationer på att flygövervakning, de riktade operationerna med flyg och fartyg samt det internationella samarbetet fortsätter att 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS ge resultat i form av minskat antal oljeutsläpp. Rådet konstaterar också att en rad åtgärder har vidtagits inom Helcom för att minska antalet utsläpp. Enligt regeringen står för den största övervakningsinsatsen bland med flygspaning per år.156 har i sin miljömålsöversyn gjort följande bedömning: som flygövervakningen intensifieras och antalet fartygsrörelser ökar fortsätter den positiva trenden med minskande antal oljeutsläpp. Det visar att överenskomna åtgärder har effekt. Särskilt flygövervakningen till havs har visat sig ha en avhållande inverkan och har väsentligt bidragit till att reducera mängden illegala utsläpp.157 har i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning angett att myndigheten lägger alltmer resurser på övervakning. Det tillskott som har fått har gått till att utöka antalet flygtimmar. norra region har framfört att detta t.ex. har medfört att myndigheten har kunnat göra pådrag där flygövervakning och fartygsspaning har kunnat kopplas ihop. har tre flygplan som bl.a. bedriver miljöövervakning i norra regionen. Dessa flyger på hög höjd och kan upptäcka oljeutsläpp med hjälp av sensorer, även i mörker. Detta uppges ge möjlighet att upptäcka utsläpp i ett tidigt skede så att t.ex. olja kan bekämpas innan den når land. får också rapporter från handelssjöfarten, civila flygfarten m.m. Även allmänheten är viktig och har blivit alltmer miljömedveten och kontaktar när de misstänker oljeutsläpp. Hamnar har i uppföljningen konstaterat att har fått stora resurser i form av fartyg och flygplan för övervakning, men är mer tveksam vad gäller resultatet av denna resursförstärkning. Hamnar ser inte att det har lett till att fler fartyg upptäcks och fälls för utsläppen. har i uppföljningen framfört att gör ett mycket bra arbete, men att en del av kontrollresurserna borde flyttas från flygövervakning till hamninspektioner. Det skulle enligt innebära en kostnadseffektivisering av kontrollen. Vid icke obetydligt utsläpp av olja från fartyg utreder och beslutar om vattenföroreningsavgift. Avgiften bestäms med hänsyn till utsläppets omfattning och fartygets storlek. Antal avgifter och till vilka summor den har uppgått framgår av tabell R i bilaga 10. Avgiften påförs fartygets ägare eller redare. Avgiften debiteras även om det inte fanns något uppsåt. Dessutom måste fartyget betala saneringskostnaderna.158 I uppföljningen har synpunkter framförts angående vattenföroreningsavgiften. Enligt bl.a. är den inte tillräckligt hög för att verka avskräckande. Verket konstaterar vidare att åklagaren måste kunna bevisa att 2007/08:1 utg.omr. 20 och , 2007a. 157Naturvårdsverket, 2007a. 158Kustbevakningen region , intervju . 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS oljan har släppts ut med avsikt för att de ansvariga ska kunna fällas i domstol, och det uppges bara ha lyckats i enstaka fall. Även konstaterar att det är svårt att lagföra fartyg som har gjort utsläpp och att det nästan inte finns några domar. Världsnaturfonden har i uppföljningen pekat på att straffavgifterna är alltför låga och borde höjas för att bli mer kännbara. Internationella regler om dubbla skrov För att minska riskerna för oljeutsläpp vid kollisioner och grundstötning med oljetankfartyg har IMO utarbetat internationella regler för hur fartygen ska konstrueras och hur äldre fartygstyper successivt ska ersättas av nya och säkrare konstruktioner.159 kommer all olja att transporteras på tankfartyg med dubbelskrov. Med vissa undantag ska fartyg med enkelskrov utfasas . gjorde i sitt betänkande dock följande bedömning: I dagens debatt sätts ofta likhetstecken mellan enkelskrov och osäker sjötransport och mellan dubbelskrov och säker sjötransport. Det är inte så enkelt: Ett dåligt underhållet dubbelskrovsfartyg kan utgöra en större miljörisk än ett väl underhållet enkelskrovsfartyg. Det är fartygets skick dvs. rederiets seriositet, ett gott och kontinuerligt underhåll och en professionell bemanning som är avgörande för säker sjötransport.160 I denna uppföljning har bl.a. i kommenterat frågan och menar allmänt att många viktiga insatser görs inom sjösäkerhetsområdet och nämner särskilt kravet på dubbla skrov. i län menar dock att kravet på dubbla skrov inte har någon större betydelse. Kravet hjälper inte så mycket eftersom bunkeroljan (bränslet) ligger mellan skroven. Det är bara olja i lasten som skyddas från utsläpp med dubbla skrov. Enligt uppgift från kommer dock en ny regel att träda i kraft som innebär att fartyg med totalt bunkerolja som levereras efter inte får ha oljan i dubbelskrovet. har i uppföljningen pekat på att föreningen länge har drivit på frågan om dubbla skrov och menar att de nya reglerna har varit en framgång. Föreningen betonar att det inte ska finnas någon bunker mellan lastlåda och ytterskrov. Vid uppföljningens besök i framförde föreningen att ju hårdare krav som ställs på sjöfarten, desto mer gynnas de svenska fartygen. 159EU:s förordning (EG) nr 1726/2003 om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov innebär att EU förbjuder enkelskrovstankfartyg att anlöpa eller lämna hamnar eller terminaler till havs, eller ankra i områden, som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS Varierande havsmiljökunskap ombord på fartygen har pekat på att medvetenheten ombord har ökat och att tekniken på fartygen har förbättrats de senaste åren.161 Enligt är dock kunskapen om havsmiljöfrågor mycket varierande bland personalen ombord på fartygen. Fartyg kommer från många olika länder. anmäler sig ca 32 000 fartyg till . Det har diskuterats om i samband med detta skulle lämna information om svenska miljöregler till fartygen, men det har ännu inte gjorts. Alla fartyg som kommer från länder utanför Schengenområdet skulle nås på detta sätt. Det vore enligt norra region viktigast att nå dem som arbetar tekniskt, bl.a. med pumpar. Brister i beredskapen för oljeolyckor genomförde 2005 en granskning av statens insatser för att säkerställa en god beredskap för att ta hand om olja som når land vid stora oljeolyckor. I granskningsrapporten konstaterades att den kommunala beredskapen och det statliga stödet till beredskapen brast i några väsentliga avseenden, bl.a. genom att hade haft svårt att nå ut med stöd till kommunerna. Granskningen behandlades av försvarsutskottet som bl.a. betonade att det är mest effektivt att bekämpa ett oljeutsläpp innan oljan flyter i land och att det är avsevärt mycket mer kostnadseffektivt att ta upp oljan till sjöss jämfört med att ta upp oljan när den flutit i land. betonade även att det är viktigt med ett internationellt samarbete kring frågor om beredskap för oljeolyckor, bl.a. inom ramen för Helcom och EU.162 Olja som tas upp ur vattnet och från stranden klassas i regel som farligt avfall. För att få samla upp och lagra oljeavfall i väntan på borttransport krävs tillstånd från . Mängder under kräver anmälan till den kommunala tillsynsmyndigheten. I denna uppföljning har i län påtalat att det finns problem i när det gäller hur avfall från oljeutsläpp och oljeolyckor ska hanteras. De kommunala soptipparna har inte beredskap för att kunna ta emot stora mängder när en oljeolycka sker. kan inte förpröva saneringsplatser för olja. i menar att kommunerna inte planerar för oljeolyckor, trots att mycket olja hanteras. konstaterar dessutom att mängden olja i svenska hamnar ökar eftersom det har blivit ekonomiskt lönsamt att bunkra olja i hamnarna i takt med stigande oljepriser. i län menar att stat och kommun inte har kommit så långt i arbetet med oljeutsläpp, bl.a. eftersom det är många aktörer som ska samarbeta. menar dock att det är positivt att problemen inom området har identifierats. Från intervjuade tjänstemän vid i har framförts att har en effektiv organisation för oljesanering, men det saknas en tydlig och regional orga- 2007/08:1 utg.omr. 20 och , 2007a. 162Riksrevisionen, 2005c. 2005/06:FöU9. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS nisation för vad som görs när oljan når land. SKL har i uppföljningen dock uppgett att det inte har framkommit att det skulle finnas några särskilda problem vad gäller kommunernas insatser i samband med t.ex. oljeolyckor till havs. Även SFR anser att den svenska beredskapen för oljeolyckor är god. Som exempel på insatser som görs på lokal och regional nivå kan nämnas att i län har tillsammans med kommunerna arbetat med att ta fram en länsanpassad miljöatlas. Syftet är att vara ett beslutsunderlag i kommunernas prioriteringsarbete. Andra insatser från sida har varit en övning med samtliga kustkommuner , en stabsövning 2007, en ny länsplan för oljeskydd samt etableringen av nätverk med , m.fl. på regional nivå. ger vidare stöd till kommunerna med att ta fram kommunala oljeskyddsplaner. Det finns inget formellt krav på att sådana ska finnas, och konstaterar att många planer är gamla eller saknas. i län konstaterar att trafiken ökar på och att det därför finns fortsatta behov av att öva inför fartygsolyckor. Förbundet menar att det behövs mer övningar över gränssnittet och livmiljö. Krisberedskapen bör förbättras och för detta skulle högskolan kunna användas.163