rfr · GV0WRFR17 · 2008-05-01 00:00:00 — 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: verkade för en snabb åtgärd. Industrin var till en början skeptisk men satsade på ny teknik inte minst fann den. En av stöttestenarna är att finna den nya tekniken. Då var det dags för beslutsfattarna politiken och dess aktörer att ge en snabb reaktion, införa förbud mot freoner i bland annat sprejflaskor. I-länder erbjöd åtgärdspaket, det vill säga tekniska lösningar och tidsfrister för utvecklingsländerna. ser vi en stark reduktion på alla freoner och också en återhämtning av ozonuttunningen i stratosfären. : Men Den globala uppvärmningen, de problem med klimatet som vi är här för att debattera , är en tvekande historia. Forskarsamhället gav en svagare och osäker varning därför att det fanns en högre grad av komplexitet. Det var lite det nämnde i sitt anförande. Det innebar att medierna började spegla budskapet obalanserat både överdrifter och motbilder där en mindre grupp av nej-sägare fick ett oproportionellt stort utrymme i medierna. Det gjorde allmänheten förvirrad. Och blir man förvirrad blir man oftast ointresserad. I kombination med det långa tidsperspektiv som gäller framtiden och kommande generationer blev det svårt att beröra allmänheten. Industrin insåg att det var stora ekonomiska intressen på spel. Kortsiktiga lösningar behövdes. Försöken till alternativa tekniklösningar var inte tillräckligt aktiva. har det kommit fler möjligheter där. Det här gör att beslutsfattare har det osäkert. Forskarsamhället ger oklara varningar. Ekonomiska intressen står i vägen för åtgärder. Jag kan koppla till forskarsamhället. Vad var det då som gjorde att det var tvekande? Rapporten från FN:s klimatpanel baserar sig varje gång den har släppts 1995, 2001 och 2007 på ca 10 000 vetenskapligt granskade publikationer och sammanställs av ca 300 forskare och världsmedborgare till en enad uppfattning. 1995 talade man om suggestive. Sedan blev det is likely. 2007 är det it is very likely. Det är mycket sannolikt, det vill säga 90 procents möjlighet att det är så. Det är först det börjar hända någonting. : Vad var det som hände 20062007? Vad ser Bo från din utgångspunkt? Vad ser du som de viktigaste händelserna? : Jag vill bara understryka vad just sade om skillnaden i komplexitet mellan ozonfrågan och klimatfrågan. Ozonfrågan är ett isolerat problem. Klimatfrågan är en del av vad man kallar för globala förändringar över huvud taget, orsakade av människan. Det har lett oss till en helt ny situation. Vi har aldrig varit här förut, när vi påverkar hela det globala systemet. Vad gäller din specifika fråga: Forskarsamhället var tydligare, som framgick här. Det var också sådana saker som att kom fram . En framstående ekonom, en traditionell ekonom i huvudfåran av ekonomisk politik, sade i en rapport att det skulle bli betydligt dyrare att inte vidta åtgärder mot klimatförändringarna än att vidta dem. 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: 2007/08:RFR17 försvann en stor del av de argument som sade att det blir för dyrt att göra något ur diskussionen. kom den senaste , som i stort sett visade att den naturvetenskapliga diskussionen var avslutad. Här fanns förutsättningar för att alla människor skulle kunna ta till sig detta. Det ändrar inte det grundläggande faktum att om klimatfrågan ska tacklas, energi- och transportfrågor, som går rakt in i hjärtat av vår industriella civilisation, handlar det om hela samhället. : Det var nog tur att Sternrapporten kom när den kom. Vad säger ni andra? Hur viktig var den? Borde vi göra mer? : Ja, absolut. Sternrapporten var nästan droppen som fick det hela att bli allvar också i de delar av samhället som hade försökt att hålla frågan ifrån sig. I och med att det var hög status på rapporten och den uppmärksammades över hela världen i alla finansiella tidskrifter som räknas fick den ett väldigt genomslag. : Visar det inte, , hur viktigt det är att forskare samarbetar över de traditionella disciplinerna, att ekologer faktiskt samarbetar med ekonomer, och så vidare? : Ja, precis. : Det måste vara ett av dina intressen som rektor för ett universitet att försöka skapa sådana interdisciplinära forskningsmiljöer. : Det är oerhört viktigt att i sådana komplexa frågor få in synsätt och forskningsmetoder, forskare från olika discipliner och verksamhetsområden, som tillsammans kan bevaka ett sådant område. Det är också något som ökar i forskarsamhället . Sättet att arbeta som IPCC finns också inom andra områden. Det ökar runt om i världen. Man sätter ihop globala, internationella, sammanslutningar av forskare som ska bevaka frågor, till exempel energifrågan. Den är nära kopplad till klimatfrågan. : Vad säger du, , om bilden? : Man ska inte glömma att det behövs ett stort medborgarengagemang för att frågan verkligen ska ta skruv. Sternrapporten var kanske inte riktigt den som gick hem runt köksborden. Däremot var 2006 ett varmt år. Det var en varm vår, en varm sommar och en varm höst. Man gick i shorts långt in . Många började undra om det var på riktigt. Kungen lade i sitt tal vid öppnande stort fokus på klimatförändringar. Det kom från alla håll och kanter, inte minst våra kvällstidningar. och hade stora genomarbetade serier om klimatfrågan. Plötsligt gick det in att det var på riktigt. Det kanske inte var så kul att åka runt i sin stadsjeep längre. : Vad gör ni om 2008 blir ett oerhört kallt år och vi får snö ? : Jag tror inte att vi får snö . 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: : Rent statistiskt kan det hända saker. Det blir en oerhört kall 2008. : Det är däremot ganska vanligt att vi har snö . : Den ligger kvar, och vi får en vit vinter. Du förstår vart jag vill komma. : Jag förstår vart du vill komma. Det är klart att det är frågor som mina läsare ställer. är det jättekallt här och där, norra och . Jag får mejl där de begär att jag ska förklara. Det är inte min sak att förklara varför det är kallt här och där, men det är klart att det påverkar. Det beror på vad som händer i övrigt. : Är det inte svårt att förklara osäkerheten. Vad handlar det om Vad är det? Det betyder att det då och då blir kallt trots att det sannolikt är vackert. Det kan vara lite svårt. : Jag kommer tillbaka till det jag började med. Det är viktigt att förmedla till alla samhällsnivåer och åldrar trovärdig vetenskapligt baserad kunskap. Där ser jag forskaren och den pedagogiska rollen. Det är jättekul att se två gymnasieklasser här. Det gäller även dagis. Det handlar om att få den pedagogiska förmedlingen. Där är medierna specialistjournalistik en viktig ingrediens. Forskare och medier måste föra ett bra samtal och försöka undvika skrämselpropaganda och polariserad : Dagisbarn och allt. Det är ändå fruktansvärt svåra frågor. : På en punkt är det viktigt att erinra om att en av effekterna av klimatförändringarna är att även om man har en stigande trend ökar variabiliteten i klimatet. Därför kan man säga att ett uttryck för det kan vara onormala väderförhållanden. : Vad skönt. Du kan förklara en vit jul med att det är stora variationer? : Framför allt om man får en kall sommar eller några kalla år. Det kommer inte att vara en jämn ökning. Det är inte minst viktigt när man ser situationen i som går på marginalen när det gäller vatten, regn och så vidare. Om det blir när det över huvud taget inte regnar hjälper det inte om det blir ett par mer normala år. Det är en utmaning. : har klimatfrågan slagit igenom på ett sådant sätt att man även i medierna kan börja komplicera den lite grann. Då går det att föra in att även om det skulle bli en kall vinter betyder det inte att det som har kommit tidigare inte längre stämmer. Det är som Bo säger, nämligen att det är en naturlig variation som vi förväntar oss ska komma. : Tror ni att vi kanske till och med underskattar oss själva? Vi kanske faktiskt begriper detta bättre. 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: 2007/08:RFR17 : Jag tror att vi underskattar läsare en hel del. Men jag tror att det viktiga är att intresset finns. är frågan väckt och intresset är så pass stort. : lyser varningslampan, så då är vi motiverade att ta till oss. : Ja, nu kan vi börja diskutera allvaret. : Man ska inte underskatta sina läsares intelligens, men man ska inte överskatta läsarens förkunskaper. Jag tror att mina läsare fattar ungefär vad jag skriver numera i alla fall. Det gäller att förenkla oerhört mycket. Det gäller att reducera, plocka fram essensen och göra det oerhört enkelt. Jag kan mycket väl förstå om forskare i det samtal som efterfrågar och som jag verkligen tycker är viktigt kanske i den artikel de läser dagen efter känner att det inte var på den nivå de hade. De kanske undrar vad deras kolleger tror när de har uttalat sig så banalt. Citaten ska stämma, men det är jag som skriver artikeln. Det måste vara så. En journalist är inte forskarens språkrör. Däremot behöver vi verkligen forskarens kompetens för att beskriva kalla eller varma jular, och så vidare. : fick jag två frågor att ställa. Jag börjar med opinionsbildningen. var inne på att nu lyser och blinkar lampan. Det är ett läge med högre medvetande än . Här finns denna sal full med politiker som inte har annat att göra än att fatta beslut. Kan de ha en bättre opinion? De kan inte skylla på att vi inte bryr oss. Är det så? Det är mest en känsla från min sida. Det finns människor som är engagerade, som vill förändra, som är beredda på att det ska påverka deras livsstil, och så väntar vi på politiska beslut. Vad säger ni forskare? : Då får man skilja på som vad i allmänhet är mediernas och vad som är forskarsamhällets uppgifter. Jag kan ge ett exempel på en viktig fråga inom klimatpolitiken , nämligen vilka nivåer av framtida utsläpp som utgör en farlig mänsklig påverkan. Där har vetenskapen sin roll att förklara bakomliggande orsakssammanhang och göra bedömningar av riskerna med olika klimatförändringar och deras effekter på samhälle och ekosystem. Där stannar vetenskapen. Vilka av dessa som är acceptabla är däremot en fråga om rena värderingar. Det måste hanteras av politiken och dess aktörer i samspel med allmänheten och väljarna. : Man skulle naturligtvis önska att forskningen stod alldeles ren från värderingar, var neutral och kom med alldeles glasklara : Vi försöker! : Jag vet också att ni är människor! : Det är väl en tradition 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: : Finns det inte en risk att man som forskare överdriver lite ibland? Man slår på stora trumman eftersom man vill få ut det man själv har forskat om och tycker att det är så oerhört viktigt. Man vill att politiker ska lyssna, och sedan tar man i lite extra. : Där tycker jag att , FN:s klimatpanel, fungerar som ett mycket fantastiskt redskap. Det är ett mycket stadigt baserat underlag. : Jag kanske inte tänkte just på den utan på larmen. : Vi vetenskapsmän är robusta. Det är fråga om trovärdighet. : Det är kanske därför som det har slagit igenom. Det ska ni ha stor credit för. : Det är klart att det finns vissa forskare som man som journalist uppfattar går ut med sådana larm vänta nu! Det är kanske inte många i klimatsammanhang i , men internationellt kan det finnas en och annan. kommer det något larm. Visst finns det enskilda personer som man får ta med en nypa salt och ringa runt lite extra till andra forskare för att få frågan satt i sitt sammanhang. : Det finns också forskare som knyter nävarna i byxfickorna och tycker att de aldrig får utrymme på debattsidorna. De sitter på kunskapen, och de vet hur det är. De kommer aldrig igenom. : Det handlar om personlighet och läggning. Forskare är människor, precis som du sade. : Vi ska runda av detta med att var och en från panelen får reflektera lite grann över vad ni skulle önska av denna dag, den ambitionshöjning som gör i forsknings- och framtidsfrågor, där den här dagen är en del. Vad kan vi mer göra för att forskarvärlden och den politiska världen ska närma sig varandra? : Eftersom internationella förhandlingar och förutsättningar att nå resultat är baserade på den politiska situation som finns, att de ledande politikerna känner att de har utrymme i den allmänna opinionen och stöd i politiken, hoppas jag att en sådan här dag ska leda till att stödet kan bli ännu kraftigare. Man måste sedan vara medveten om att klimatfrågan går in i ett skede där det handlar om målkonflikter där vanliga politiska motsättningar kommer att spelas ut. Det kan gälla ekonomisk politik. Det kan gälla kärnkraft och så vidare. : Starka industriella intressen, naturligtvis. : Jag har en tanke. var scientific adviser till statsministern. Det är möjligt att man skulle kunna tänka institutionellt i de termer som finns i till exempel för att underlätta på toppen, i regeringen, att ha kontakten. : En vetenskaplig rådgivare i den absoluta toppen. : Det var precis det jag hade tänkt att föreslå också, det vill säga ett rådgivande organ. Ett exempel har varit Vetenskapliga rådet för klimatfrå- 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: 2007/08:RFR17 gor, som har varit ordförande för, och jag har varit en deltagare där. Vi kan sammanställa och uppdatera vetenskapligt baserad information och de senaste forskningsrönen och sätta dem i relation till klimatförändringarna. : Ska organet vara ett parlamentariskt organ, finnas i forskarvärlden? : Det ska vara rent vetenskapligt baserat. : Ett vetenskapligt baserat organ. : Jag är naturligtvis inne på ungefär samma saker. Jag tycker att det är ett otroligt bra initiativ, men jag tror också att vi måste formalisera samverkan mellan politiken och forskningen på ett sådant sätt att det blir ett återkommande ansvar i det politiska systemet att se till att man tar in den vetenskapliga kompetensen. Jag vill också i det fallet flagga för att de forskare som deltog i det vetenskapliga rådet för klimatforskning lade ned ett otroligt arbete : Många av dem är här . : Många av dem är här . De kommer att uppträda också. Det är ett fantastiskt arbete. Jag vill gärna verka för att det här uppskattas och att man ser på att det finns behov av att få in lite mer smörjmedel i systemet för att det ska fungera på ett bra sätt. är det mycket ideell verksamhet. Du menar pengar? Det var lite otydligt kanske. Forskare pratar alltid om pengar. Det vet ni politiker. Jag har förbjudit dem att göra det . kom det fram som smörjmedel. : Jag brukar få frågan hur medier och forskare kan närma sig varandra, förstå varandra bättre. Jag brukar svara att det är viktigt att man gör klart för varandra vilka roller man har. Det är lite grann samma svar i det här sammanhanget. Det är viktigt att forskare vet vad en politiker behöver. En politiker måste förstå hur långt en forskare kan gå. Något slags mer formella eller informella kontakter är väl alltid bra, framför allt att diskutera hur långt varje forskare kan gå eller vad en politiker behöver. Jag har hört från så många olika branscher att man efterlyser politiskt mod, politiskt initiativ, att fatta de beslut som behövs för att styra om skutan. Till exempel flyget är med på det och vill. Det kanske behövs en liten push från forskarsamhället för att våga fatta de ibland obekväma besluten. : Vi har hört att vi behöver en hög vetenskaplig rådgivare. Vi behöver ett rådgivande organ. Vi behöver formalisera detta från forskarhåll. Vi behöver smörjmedel. Vi behöver en levande diskussion om frågorna, de olika roller vi har, att vi möts lite oftare och diskuterar frågorna. skulle jag vilja ställa samma fråga som jag ställde till er till . Du är ordförande i riksdagsledamöter och forskare. Vad säger du som politiker, parlamentariker? Har du någon idé till hur vi kan bli bättre på att kommunicera? 2007/08:RFR17 2 INLEDNINGSSEMINARIUM: (): Det första jag vill säga är att det görs en hel del i . Det här är en sådan dag. Vi har Sällskapet riksdagsledamöter och forskare, där vi försöker bygga broar mellan forskning och beslutsfattare. Vi har forskarfrukostar och annat. Jag tror att vi måste gå ett steg längre. Vi behöver en fokusering, kanske ett organ eller en arena, i den politiska organisationen för att tydliggöra och synliggöra de viktiga framtidsfrågorna. Där har vi ett exempel. har ett framtidsutskott. Där bli frågorna tydliggjorda, och de ekonomiska konsekvenserna kan också bli tydliga. Vi har i ett råd direkt underställt premiärministern, där man också tydliggör de viktiga forsknings- och framtidsfrågorna. De kommer upp på bordet på ett naturligt sätt. Det finns mycket kunskap bland forskarna, och vi behöver ta den till vara. behöver också forskarna veta lite grann och känna av vilka tuffa politiska beslut som krävs för att gå i en riktning som gynnar framtiden. : Då har vi ett förslag från en politiker i om ett råd. Det låter jättebra. Det kan hända någonting. Jag är glad att talade om ömsesidighet. Ni vet alla att för att kommunikation ska uppstå krävs det att båda sidor både sänder och tar emot. Det vill till när forskarna är här att ni lär er mer om deras värld, men också att de förstår att ni stiftar lagar. Ni är en beslutsapparat. Ni kanske inte är så jätteintresserade av det allra senaste i det lilla labbet som hände just i går, utan det är kanske en annan fråga som ska lyftas fram när ni kommer hit. Jag tackar er så mycket. Det var en intressant diskussion. Jag hoppas att ni har haft nytta av den. får ni gå vidare till de tre parallella seminarier ni har allmänt er till. 3 Klimat förändring och anpassningar 3.1 Referat från seminariet Klimat förändringar och anpassningar1 Från know how till do now Det är dags att gå från know how till do now, inledde (), mötesordförande för seminariet Klimat förändringar och anpassningar i andrakammarsal. Men orkar vi med utmaningen? Klarar av att fortsätta bära ledartröjan? Det är en tuff utmaning, sa , professor i hållbara energi- och materialsystem vid . Men det är tekniskt möjligt. Och det är ekonomiskt möjligt. Varje svensk släpper ut fem gånger mer koldioxid än en indier. Utsläppstrenden går i fel riktning, men med hjälp av teknikutveckling och ekonomiska styrmedel kan vi vända trenden. Vi behöver ekonomiska styrmedel för att ändra människors beteende. Det räcker inte med allmän information, vi måste ha styrmedel och specifik information på individnivå om vad vi kan göra, sa , forskare i nationalekonomi vid . , professor i dynamisk meteorologi vid , gjorde klart att den klimatförändring vi är inne i, inte orsakas av naturliga variationer. Slutsatsen av FN:s klimatpanel konstaterar att människans påverkan mycket sannolikt har lett till den globala uppvärmningen. Om det bara hade berott på naturliga klimatvariationer borde det faktiskt ha blivit kallare, inte varmare. Om vi fortsätter som , får vi sannolikt vid slutet av århundradet en temperaturökning på . Det är ungefär lika stor skillnad som mellan slutet av senaste istiden och , men åt andra hållet, sa . Den globala uppvärmningen av jorden kommer att fortsätta oavsett vad vi gör , konstaterar . Vad vi kan göra är att påverka hur stor uppvärmningen blir. Ju mer vi minskar utsläppen, desto mindre ökas temperaturen. Se helheten ekologi, sociologi och ekonomi , vd för tog upp en annan fråga om hur vi på hemmaplan kan jobba för en hållbar utveckling. Alingsåshem arbetar nu med en omfattande ombyggnation och förbättring av ett bostadsområde byggt 1 publicerat i broschyren framtidsdag 2008 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR Ett mål med ombyggnaden är att mer än halvera energianvändningen. Alingsåshem har på ett konkret sätt tagit hänsyn till att människa, ekonomi och ekologi hör ihop. I kombination med bra tekniska lösningar, i form av robusta hus, kommer de boende att få energirådgivning som stimulerar dem att påverka sin energianvändning. Energirådgivningen kommer att bestå av individuella handlingsplaner för hur de kan anpassa sin energianvändning och sitt boende till sin specifika livsstil. Det är viktigt att se på helheten i boendet, och så gäller det att ha med social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet, menade . Men hur blir sådana här byggen lönsamma, och vilka incitament behövs för att utveckla den här formen av byggnation? (m) ville ha en kostnadsbild gällande ekonomiska styrmedel för hållbara bostadsbyggen. måste hållbara lösningar bli lönsamma, påpekade . I vårt demoprojekt blir det förstås merkostnader, men de kostnaderna kommer att minska i den fortsatta ombyggnationen. Jag tror inte på bidrag för energisatsningar, men att få lägre ränta under exempelvis en tioårsperiod, enligt den tyska modellen, är nödvändigt för att liknande byggnation ska komma i gång i en större skala. En grundläggande och återkommande fråga under diskussionen mellan riksdagspolitikerna och panelen var om det räcker med teknikförbättring och nya bränslen för att få ned utsläppen tillräckligt. Eller krävs kanske ett större paradigmskifte? Om den nya teknik vi har utvecklas och förbättras kontinuerligt, kommer det att räcka för att klara av att sänka uppvärmningen, menade . Men för att få industrier att använda och utveckla ny teknik krävs det ekonomiska styrmedel. Subventioner bör generellt undvikas, men det kan vara ett alternativ för att stödja i en utvecklingsfas av nya tekniker. Enligt kan minst hälften av klimatproblemet lösas enbart med energieffektivisering. Att utveckla vår förmåga att ta till vara solenergi är ett område som kan komma att få avgörande effekt. Att sätta solpaneler på huset och använda dem för bränsleförsörjning av en elbil som du kan använda , kostar lika mycket som att kakla om badrummet, nämnde som ett exempel på teknik som redan nu är redo att användas. En annan fråga från politikerna var transportfrågan. Är etanol verkligen ett bra alternativ till bensin? Räcker det med att byta bränsle inom transportsektorn för att minska utsläppen tillräckligt? Vi måste skilja på etanol och etanol, sa . Etanol från säd är inte effektivt, medan sockerrörsetanol från är mycket effektivt och bra. Men det är tveksamt om vi löser transportproblemet enbart med bräns- 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR Vi bör egentligen inte prata utsläppsmål för enskilda sektorer. Vi måste sätta upp mål för hela sammanhanget. Köpa färre mp3-spelare? En del av åhörarna i andrakammarsalen var en gymnasieklass från i . En av eleverna, , reagerade på det faktum att svenskar släpper ut fem gånger så mycket koldioxid som en indier. Det är väl inte konstigt, vi köper ju så mycket mer saker, påpekade han. Det kommer nya mp3-spelare , och vi köper dem. Borde vi inte ändra vårt konsumtionsmönster? Skulle det hjälpa om vi köper mindre? Panelen var överens om att gymnasieeleven tagit upp kärnfrågan i hela klimatdiskussionen konsumtionsmönster och den västerländska livsstilen, inte minst vad gäller resvanor. Jag tror att vi faktiskt kan behålla nivån på vår konsumtion, så länge vi utnyttjar ny teknik och fortsätter att förbättra den, sa . Men frågan är hur länge reseutvecklingen ska fortsätta? Min mormor tyckte det vara spännande att åka till . När jag var liten var ett spännande resmål. åker alla till och man säljer charter till rymden. Hur länge ska det här fortsätta? Kanske behöver vi ändra vår kultur, hela samhällsstrukturer? Det är ingen som vet, men jag tror att vi kommer långt med tekniska lösningar. 3.2 Nya rön om klimatförändringar Jordens klimat har blivit varmare, har den globala medeltemperaturen vid jordytan ökat med 0,70,. som det blivit varmare har också en rad effekter av uppvärmningen konstaterats. Havsisen i drar sig tillbaka, särskilt . Både områden med torka och värmeböljor såväl som områden med kraftig nederbörd blir vanligare. Snötäcke och permafrostområden krymper. Detta påverkar växtlighet och djurarter; särskilt i har ett flertal studier bekräftat att djurliv och växtliv har påverkats av den pågående uppvärmningen. I ett historiskt perspektiv är uppvärmningen unik; under de senaste 1 300 åren finns sannolikt ingen med en lika kraftig uppvärmning. Vad är det då som har hänt och som gjort att klimatet blivit varmare? Den huvudsakliga orsaken till uppvärmningen är ökningen av växthusgashalter i atmosfären.