rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Han menar att det är viktigt att inse att fisketurism inte är något som drivs vid sidan av. Det är en professionell verksamhet där kunder 499Sveriges , pressmeddelande . 500Hushållningssällskapet Kalmar-Kronoberg-Blekinge, e-brev och . 501Sveriges , intervju samt skrivelse . 502Sveriges Fisketurismföretagare, e-brev . har höga krav på kvalitet. Sammanfattningsvis menar han att fisketurismen har en potential som ännu inte har exploaterats. Även tjänstemän vid konstaterar att en satsning på fisketurism kan få i gång verksamheter och nya sysselsättningstillfällen i glesbygden, inte minst för yrkesfiskare. Fisketurismen kan också bedrivas i kombination med lantbruk. Från tjänstemän vid uppges att fisketurismen i havet till stor del bygger på yrkesfisket. Tjänstemännen konstaterar att det på finns mer skepsis mot fritidsfiske än på . Det finns dock fisketuristiska företag och Fiskevattenägarna har engagerat sig för att få intäkter från fisketurism. har i uppföljningen framfört att fisketurism är en växande bransch och att fisketurismföretagen lyckas bra när de har bra produkter att sälja. Intresset för fisketurism uppges växa bland förbundets medlemmar. Det uppges att även många medlemmar i () är intresserade av turism. Från Fiskevattenägarna uppges vidare att de vill vara en ledande aktör i utvecklingen av näringen. Det handlar bl.a. om att förädla och öka värdet på fiskevattnen, vilket enligt förbundet gynnar fisket, fiskevattenägarna och landsbygden. Utvecklingen av fiskevattnen ger också nya företag och fler arbetstillfällen.503 Från flera av de län och kommuner som har ingått i uppföljningen har en positiv syn på fisketurismens utvecklingsmöjligheter framförts. Som exempel kan nämnas kommun som menar att det finns utrymme för mer fisketurism och att den inte behöver konkurrera med kommuninnevånarnas fritidsfiske; i kommunen finns många alternativ för rekreationsfiske för lokalbefolkningen. Kommunen stöder arbete med att utveckla de gröna näringarna, där fisketurismen ingår. Även i t.ex. sydöstra uppges fisketurismen öka. Från i län framförs följande: Fisketurismen ökar och har potential till mycket större satsningar. är en kommande näring för t.ex. fastboende yrkesfiskare i skärgårdsområdet.504 Även från flera av de företag som har ingått i uppföljningen har en positiv syn framförts. En fisketurismföretagare i fjällvärld uppger att man når alla sina kunder via Internet och att verksamheten ofta är fullbokad. Företagaren sysselsätter sig själv och sin hustru i en glesbygd där alternativ sysselsättning saknas. Han pekar på att det tar att arbeta upp ett företag och nå kunder. Ett annat exempel från är en entreprenör som säljer gäddfiske till utländska fisketurister. Företaget som är beläget vid kusten tillhandahåller guide, logi, fiskekort och båt. Företaget har en egen stuga till uthyrning och hyr även in sig hos andra uthyrare. Företaget ger sysselsättning till ägaren . Ägaren har en vanlig anställning vid sidan av företagandet. Företagaren menar att det finns obegränsade ut- 503 , intervju och pressmeddelande . 504 i län, e-brev . vecklingsmöjligheter, men att det är viktigt att fisket inte ökar för mycket. Kunderna vill inte ha för många stugor och för många turister. Gästerna vill ha en familjär atmosfär. Företaget sysslar med insjöfiske, men gäddfiske i havet skulle kunna byggas ut mer. Företaget har egna privata vatten och därmed full rådighet över produkten.505 Samarbete mellan fisketurismföretag och fiskevårdsområden I finns exempel på hur ett lokalt fisketurismföretag har samarbetat med ortens fiskevårdsområde. Företaget, som startade , består av ett fiskecentrum och ett hotell. Företaget anordnar mat, logi, attraktioner och transporter. Företaget är inte fiskerättsägare, utan beroende av fiskevårdsområdet. Företaget förmedlar information och säljer fiskevårdsområdets fiskekort, varför dialogen med fiskevårdsområdet är mycket viktig. Företaget betonar att det även är viktigt med direktkontakt med fiskerättsägarna. Företaget och fiskerättsägarna har en ömsesidig nytta av fiskeregleringarna. Fisketurismen har blivit en stor näring i fjällbyn och det finns därför en acceptans för de regler som finns kring sportfisket. Företagandet leder till hållbarhet genom näringslivsutveckling och samarbete. Tillresande fisketurister uppges tillföra byn och det omkringliggande området ca för boende, mat etc., vilket exempelvis gör att byns livsmedelsaffär kan ha öppet. Företaget har ca 700 utländska fiskedygn. byggdes ett värdshus med 78 bäddar och restaurang. Företaget har 78 anställda under säsong. En entreprenör inom fisketurismen måste ha egen kompetens, kunna föra dialog med andra, kunna träffa avtal och överenskommelser, marknadsföring och ha tålamod och vara serviceinriktad. Med rätt skötsel erbjuder ett fiske i världsklass.506 Det lokala fiskevårdsområdet består av 50 fastighetsägare. Det var tidigare en samfällighet. Området producerar information och fiskekort, kanaliserar gäster, har guide och tillsyn av området, ägnar sig åt fiskevård, sköter infrastrukturen och arbetar för hållbarhet genom rådighet och lokal förankring. Fiskevårdsområdet hyr ut fisket till besökare genom att sälja fiskekort. Området arbetar med fiskevård genom t.ex. minkjakt. Vården uppges utgå från lokalkännedom och forskning. Områdets omsättning har genom olika insatser och samarbete med fisketurismföretaget ökat till . Området har bl.a. ökat minimimåtten på harr och öring och infört fångstbegränsningar. Olika typer av fiskekort kan köpas numera, och kortpriserna har höjts successivt. Pengar har satsats på att förbättra stigar, vindskydd, toaletter och sophantering. Catch & release-fiske har införts och av fisken uppges bli släppt tillbaka levande i vattnet. Området har numera även en skötselansvarig som arbetar heltid (4 månader) och också fungerar som fiskeguide. Området säljer tjänster till det lokala fisketurismföretaget. 505Företag inom fisketurism, intervjuer och information . I uppföljningen har de olika aktörerna redovisat olika problem och hinder för den fortsatta utvecklingen av fisketurismen. Ett sådant exempel är tillgången på fisk. Fisktillgången är enligt i många fall inte tillräckligt god och övriga delar av den fisketuristiska produkten, särskilt service, brister ofta i kvalitet. En svårighet för fisketurismföretagaren är möjligheten att kunna säkra resurstillgången framåt i tiden. Detta problem har enligt påverkat investeringsviljan negativt.507 och har i en rapport framfört att ett hinder för en ökad expansion av fisketurismen kan vara svaga fiskbestånd. Möjligheterna att utveckla och bedriva ett fisketurismföretag är i vissa fall begränsade till följd av kraven på redskapsbegränsningar. En stor del av kunderna i flera fisketurismföretag kommer från utlandet. För utländska turister uppges den servicenivå som erbjuds ofta inte vara tillräcklig. Från kommun har i uppföljningen framförts att det finns problem med hygienregler när det gäller t.ex. tillagning och servering av mat till fisketurister i närheten av fiskestället, t.ex. krav på rinnande varmt och kallt vatten. Detta går inte att uppnå ute i naturen. I en rapport från konstateras följande: Den låga utvecklingsnivån i branschen, företagens småskalighet, avsaknad av rådighet över fiskresursen, i kombination med låg kunskap om branschens villkor och marknadens utseende och funktion, gör att fisketuristiskt företagande har svårt att attrahera riskvilligt kapital.508 Konkurrens om fiskresursen mellan fisketurism och yrkesfiske och har i en rapport framfört att ett hinder för en ökad expansion av fisketurismen kan vara konflikter mellan olika kategorier fiskande. Tjänstemän vid har i uppföljningen pekat på att avvägningen mellan fisketurismen i norra laxälvar och det småskaliga kustfisket efter lax i är ett dilemma. Ska laxen fångas i havet av yrkesfisket eller i älvarna av fisketurister? Fiskevårdsinsatser uppges ha gett goda effekter på flera av laxälvarna i norra och bestånden har generellt sett ökat . anser att det finns utrymme för kustfiske, men verket kan inte fördela resurser mellan yrkesfiske och fisketurism.509 Bland andra (Sportfiskarna) har framfört att ett problem för fisketurismnäringen är konkurrensen med yrkesfisket om lax och öring. Fisketurister släpper i allmänhet tillbaka den fångade fisken i vattnet, och vid en korrekt hantering av fisken överlever i princip all fisk som släpps tillbaka. Sportfiskarna menar att det största hindret 507Fiskeriverket, 2007i och 2007j. 508Fiskeriverket, 2007j. 509Fiskeriverket, intervju . för fisketurismens fortsatta utveckling är att inte ett tillräckligt antal laxar och havsöringar ges möjlighet att återvandra till sina hemälvar. I stället fångas de i det kustnära yrkesfisket med nät och fasta fällor eller i yrkesfisket ute på öppna havet: Det är väl känt att lax- och öringfisket är av ytterst ringa ekonomiskt värde för yrkesfisket, medan arterna har ett extremt högt värde för sportfisket och fisketurismen i älvarna.510 Som exempel nämner Sportfiskarna beräkningar av det samhällsekonomiska värdet av laxfisket i t.ex. () i förhållande till saluvärdet för den av yrkesfisket fångade laxen i (7,). Ett annat exempel är en fiskecamp i som försökte öppna laxfiske i ett biflöde, men fick slå igen eftersom kunderna inte fick någon lax. I uppföljningen har även bl.a. kommun framfört att fisketurismen är viktigare än yrkesfisket. Det ger mycket bättre utdelning att utnyttja fisket till fisketurism än till yrkesfiske. Sportfiskarna har framfört att resultaten av de fiskevårdande insatserna som görs i älvdalarna motverkas av yrkesfisket vid kusten och till havs. Seff har i uppföljningen framfört att det inte finns någon konflikt med de få återstående konsumtionsfiskande yrkesfiskarna i kustbygderna. Däremot uppger Seff att det finns en intressemotsättning med industrifiskets lobbyister. När det gäller vattenbruket konstaterar att det avsätter en stor del av sin produktion till sportfiske och fisketurism. Enligt Seff kan det möjligen finnas någon lokal konflikt knuten till insjöars och ostkustens vattenägande. Det viktigaste av allt är enligt Seffs bedömning att få till stånd en resursfördelning mellan de tre olika parterna fisketurism, vattenbruk och yrkesfiske. Ett långsiktigt ekologiskt hållbart nyttjande av fiskresursen är det som enligt Seff måste prägla alla dessa intressenters verksamhet. och har i en rapport framfört att ett hinder för en ökad expansion av fisketurismen kan vara entreprenörernas begränsade möjligheter att råda över resursen fisk. Även i denna uppföljning har från flera håll pekats på att det är ett problem att fisketurismföretagen inte råder över sin produkt. Fisket nyttjas i de flesta fall av olika kategorier fiskande . Hu- vudorsaken till detta är att de förvaltningsformer som står till buds för fiske, fiskevårdsområden och samfällighetsförvaltning, är så beskaffade att de främst gagnar gemensamt nyttjande. Det har enligt i praktiken visat sig mycket svårt för enskilda entreprenörer att få tillgång till fiske med erforderlig rådighet genom upplåtelse eller arrende. är de allmänna vattnen generellt för hårt fiskade, vilket är negativt för näringens behov av goda fiskbestånd för att kunna marknadsföra ett attraktivt fiske.511 510Sveriges , skrivelser och . 511Fiskeriverket, 2007i och , 2007j. Från flera av de intervjuade företagen och aktörerna har framförts att möjligheten för fisketurismföretagen att få tillgång till fiskevatten är en avgörande fråga. Som exempel kan nämnas en fisketurismföretagare i som betonar att det är viktigt att ha tillgång till egna vatten så att man vet att man är ensam där. Rådigheten över produkten är en förutsättning för företagens överlevnad och fortsatta utveckling. Fisketurismföretagare i län pekar på transporter, tillstånd till strandnära bebyggelse och det fria handredskapsfisket som hinder för fortsatt utveckling.512 kommun menar att det behövs något mer än fiskevårdsområden som säljer fiskekort och har ett bra fiskbestånd för att kunna utveckla fisketurismen. Fisketurismföretagen måste ha full rådighet över resursen och inte vara beroende av fiskevårdsområden. Enligt regelverket har den som kommer först till en fiskeplats företräde om inte flera kan fiska . Det går dock inte att t.ex. sälja en exklusiv och dyr fiskeupplevelse till en grupp turister som det finns risk för att en annan turistgrupp eller lokalbefolkning är i området. Från kommunen betonas att det inte går att blanda högkvalitativ turism med rekreationsfiske. Turismföretagen måste enligt kommunen också kunna sätta sin prägel på de områden som man arbetar med. Lokalbefolkningens fiske ska inte begränsas så mycket, men fisketurismföretagen måste ges bättre förutsättningar. Från kommunens näringslivsenhet har framförts att rådigheten för de företag som säljer fiskeupplevelser skulle kunna förbättras genom att införa licenser/koncessioner. Områden borde avsättas för kommersiell verksamhet som olika företag får lämna in anbud på och upphandlingar borde ske med jämna mellanrum för att kvaliteten på miljön och fiskevården ska vara på hög nivå. På så sätt skulle de seriösa fisketurismföretagen ges bättre förutsättningar. En yrkesfiskare i för fram att det är ett problem för fisketurismföretag som inte äger sina fiskevatten att det är svårt att bygga upp företaget om de inte får exklusivitet. Fiskaren konstaterar att vid kusten tillåts fiske på enskilda vatten, vilket myndigheterna inte kan ändra på om inte lagstiftningen ändras. Från SFR har det i intervju pekats på att det är ägandeförhållandena längs älvarna som är det stora problemet för fisketurismen. Från Sportfiskarna har i uppföljningen framförts att frågan om rådighet är komplex. Det skulle kunna uppstå en konflikt mellan fisketurismen och sportfisket om allmänheten skulle komma att stängas ute i vissa områden. finns dock inga problem, men det finns enstaka undantag. Ett exempel finns i där det har bildats en aktionsgrupp mot en fisketurismföretagare. Fiskevattenägarna menar att det har funnits en konflikt med allemansrätten. Det har också setts som fult att tjäna pengar på fiske. EU-medel och politiska beslut där fisketurismen har pekats ut som viktig har dock bidragit till att vända på inställningen. I sjöar, tjärnar och åar i t.ex. inland och fjällvärld är fiskbestånden stationära, dvs. de vandrar inte. Där är det enligt Sportfiskarna viktigt 512 Företag inom fisketurism, information och Kalmar-Kronoberg-Blekinge, e-brev . att fisketurismföretagen har rådighet över resursen i så måtto att det finns fasta regler och en god förvaltning. Det kan t.ex. vara ett fiskevårdsområde som har insett att fisketurismen är viktig och som därför gynnar fisketurismföretaget genom att t.ex. inte tillåta oetiska fiskemetoder som skrämmer bort turister/kunder. Det är däremot inte viktigt att företaget helt själv kan bestämma över ett område. I uppges ha arbetat konsekvent med detta där får ingen ensam tillgång till fiskevattnen. hjälper till i marknadsföringen av fisketurismen, men alla tvingas samsas om resursen. Det är enligt Sportfiskarna viktigt med en god förvaltningsmodell där det tas hänsyn till fisketurismföretagens verklighet. I älvar med vandrande fiskebestånd (t.ex. lax och havsöring) är det enligt Sportfiskarna viktigt med förvaltningsregler. Här måste minimimått hävdas, fiskbestånden värnas etc. Det måste finnas chanser att fånga grov fisk för att locka turister. Eftersom bestånden vandrar så behövs det samverkan längs långa sträckor utefter älven och ända ut i havet. I älvarna fungerar det därför inte med rådighet, eftersom fisken inte håller sig till en liten del av älven.513 Ett annat hinder som har uppmärksammats i uppföljningen gäller svårigheten för fisketurismföretagen att nå rätt marknad. Förutsättningarna för företagande inom turism är delvis annorlunda än för små företag i andra näringar. Turistföretaget har per definition ofta sina kunder på långt avstånd och ställs därigenom inför andra typer av svårigheter än små företag i andra näringar när det t.ex. gäller kunskap om kunders behov, säljsystem, transportlogistik och marknadsföring. För den utländska marknaden är det av stor betydelse att ha rätt kanaler för att nå ut med sina produkter. I intervjuer med aktörer i har framkommit att fisketurismföretagen har små möjligheter att marknadsföra sig och sina produkter. En erfarenhet från är att det bl.a. därför finns ett behov av att arbeta i nätverk. Från projektet har framförts att det dessutom behövs statliga resurser, gärna med ett nationellt perspektiv i stället för ett regionalt som är fallet . Staten bör anslå medel till marknadsföring av fisketurismprodukter från på en internationell marknad. Fiskevattenägarna menar att staten har ett ansvar för att arbeta med Sverigebilden. Som exempel nämns Det naturliga fisket, vilket är en ekonomisk förening som arbetar med bl.a. marknadsföring av fisketurismföretag.514 Frågan om gemensam marknadsföring av som turistmål har behandlats i en utredning.515 513Sportfiskarna, intervju . 514Fiskeriverket, 2007j, , intervju och samt , intervju . I uppföljningen har flera aktörer pekat på att fisketurismen har möjlighet att utvecklas särskilt i de glest befolkade och vildmarksbetonade delarna av norra . som detta är en möjlighet utgör det också ett problem. Ett problem för den fortsatta utvecklingen av fisketurismen i norra uppges vara de bristfälliga kommunikationerna till inlandet och till fjällregionen. Från projektet har pekats på att Rikstrafiken och har viktiga uppgifter och att det för fisketurismens del är viktigt att hålla i gång flygplatserna i norra inland. Yrkesfiskets inställning till fisketurism I uppföljningen har från flera håll pekats på att en möjlighet för yrkesfisket är att diversifiera verksamheten genom att bl.a. börja med fisketurism. har det också framförts viss skepsis mot en sådan utveckling. Det har också uppmärksammats att fisketurismen ännu inte ses som ett etablerat alternativ till sysselsättning. En avgörande fråga för den fortsatta utvecklingen är kulturen och inställningen. Från bl.a. kommun och yrkesfiskare i har framförts att det finns en mental tröskel hos yrkesfiskaren att själv sluta fiska och i stället åka runt med turister på havet. Yrkesfiskare i har framfört att fisketurismen upplevs som en nedklassning av fiskaren. Det har även framförts farhågor om att det inte är bra om det blir för många sommarboende i de gamla fiskelägena det blir så mörkt . kommun uppger att fisketurismen inte har slagit rot ännu i kommunen, mycket på grund av att yrkesfiskarna klarar sig ändå. Det har t.ex. pågått ett EU-projekt, Lusten till kusten, med sådan inriktning.516 Representanter för kommun konstaterar att i landsbygdskommuner framhålls besöksnäringen ofta som ett medel att förbättra förutsättningarna för permanentboende, men att utveckla besöksnäringen kan vara svårt, särskilt när de potentiella aktörerna är otydliga, oorganiserade och därmed otillgängliga för riktade insatser. Av- sikten med Lusten till kusten är att vaska fram nya potentiella aktörer vid sidan av den etablerade besöksnäringen i Tjörns, och kommuner. Yrkesfiskare i menar i stället att fisketurismen har en stor potential och inte innebär något direkt hinder för yrkesfisket. En småskalig yrkesfiskare i länet betonar att det finns en viss skillnad mellan utländska och inhemska fisketurister; inhemska sportfiskare är inte lika benägna att betala för sig. Från olika aktörer i har framförts att det inte finns någon vana vid att tjäna pengar på fiskeupplåtelse till turister. 516 Projektet har ingått i Carpe , vilket är en del av EU:s gemenskapsinitiativ Leader plus som pågick fram . befolkningen i om fisketurismen uppges dock vara högre än tidigare.517 Yrkesfiskelicens, kvoter m.m. För att bedriva fisketurism till havs i fisken där det finns begränsningar behöver turistföretagaren ha en yrkesfiskelicens. Detta gäller t.ex. fiske med hummertina. Om fisket däremot går ut på att fiska exempelvis torsk med handredskap behövs inte någon licens. har i uppföljningen betonat att yrkesfiskelicens endast ges för eget bedrivet fiske och att det inte finns någon licens för turismfiske. I uppföljningen har bl.a. från uppmärksammats att det är ett problem att yrkesfiskelicens ges för att fiska men inte för att ta med turister på fisketurer. Licensen är inte utformad för detta. har i uppföljningen tagit upp frågan om turistlicens för att få tillträde till resursen. Frågan om licens i samband med fisketurism kommer att ingå i fiskelagsutredningen. Det är enligt tjänstemän vid en komplicerad fråga. Yrkesfiskare i har framfört att det finns problem med fisketurismen vad gäller kvoterna. I länet finns t.ex. ett fisketurismföretag som vill få tillgång till kvoterna. Från Skifo har i uppföljningen framförts att en viktig förutsättning för en utvecklad fisketurism är differentierade yrkesfiskelicenser. Konsekvenserna för fisketurismen av det nya kravet på tillstånd för ålfiske behandlas i avsnitt 4.4.5. Det kan i sammanhanget konstateras att regeringen beslutade om utredningsdirektiv för en förändrad fiskelagstiftning. att utredaren ska utreda hur möjligheten att införa licens för t.ex. fisketurismen ska utformas.518 Otydlighet kring begreppet fisketurism I uppföljningen har några aktörer pekat på att det finns oklarheter i hur begreppet fisketurism ska definieras. Det är en flytande gräns när ett företag kan kallas fisketuristiskt. Från kommun har vidare framförts att det utifrån tillgänglig statistik inte går att ta fram en helhetsbild av turistnäringen och särskilt inte fisketurismen. Statens syn på turismen upplevs vara oklar, liksom definitionen av turism. 517 Yrkesfiskare, e-brev , , intervju och . 518 , e-brev och intervju , yrkesfiskare, intervju , Skifo, e-brev samt dir. 2007:125. 6.3 Insatser, resultat och konsekvenser Fiskevård är ett begrepp som används på flera olika sätt. Med fiskevård avses vanligen åtgärder som syftar till att öka och bibehålla en jämn avkastning av fisk- och skaldjursbestånd. Detta kan uppnås genom olika miljöbevarande och/eller reglerande åtgärder i både hav och sjöar. Det kan handla om att reglera fisket och fiskeredskapen, öka näringstillgången genom gödsling, påverka biotopens utseende genom fördämning i åar och älvar, förändra bottenstrukturen, gynna eller missgynna viss vegetation etc. Det kan också handla om att kalka sjöar och omgivande marker för att minska effekterna av försurningen.519 Fiskevård kan vidare bl.a. innebära att man i särskilda kläckerier föder upp yngel som sedan sätts ut i olika vatten, s.k. förstärkningsutsättningar, för att gynna tillväxten av en viss population. är ansvarig myndighet för fiskevården. Verket arbetar bl.a. med insatser för bevarande av hotade arter och stammar, biotopåtgärder, bildande av fiskevårdsområden och fisketillsyn. Det kan även handla om t.ex. restaurering av fiskens naturliga livsmiljö. På regional nivå har länsstyrelserna uppgifter inom fiskevården. Från t.ex. i län uppges att en mängd fiskevårdande åtgärder och t.ex. kalkningsverksamhet står på programmet. Fiskevattenägarna menar att fiskevård kan bedrivas både i insjöar och vid kusten. Förbundet hävdar att i delar av de sker inte längre någon fiskevårdande förvaltning. Förvaltningen i de borde vara gemensam oavsett om det är allmänt eller enskilt vatten. Det skulle göra förvaltningen billigare och ge den lokal förankring. Entreprenörer som satsar på fisketurism har ett naturligt intresse i att fiskresursen utvecklas. Ute på öppna havet kan det inte ske någon fiskevård där är det kvoter etc. som styr.520 har beslutat att för avsätta i anslag för fiskevård. Anslaget disponeras av och används bl.a. för bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mångfalden och biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter samt utsättning av fisk.521