rfr · GV0WRFR20 · 2008-04-03 00:00:00 — De gäller konsumentens rätt till följande. Det är fritt val, kunskap, kulturell mångfald. Det är teknikneutralitet, det vill säga att all musik ska gå att spela på alla spelare. De inlåsningar som har funnits är orimliga. Vidare är det att dra nytta av tekniska innovationer utan betydande hinder. Rätt till tillgänglighet och funktionalitet av innehåll och teknik för alla grupper. Det finns en hel del problem för funktionshindrade. Skydd för privatlivet, inte intrång i privatlivets helgd. Slippa bli utpekad som brottsling utan grund. Ordet pirat har använts svepande . Det ska vara förbehållet den organiserade brottsligheten, de som masskopierar cd-skivor och dvd-skivor och så vidare och som kommersiellt driver piratsajter. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Föregående talare var inne på frågan om berättigade konsumentkrav. Det gäller även förbättrade affärsmodeller. Det är häpnadsväckande att branscherna inte har gjort mer än vad de har. De kan göra mycket mer. De kan inte skylla på att de inte kan göra någonting beroende på fildelningssajterna. Det är lite strutsmentalitet över det. Det är vår övertygelse att den breda majoriteten är beredd att betala om man får tillgång till goda alternativ, det vill säga teknikneutrala backupsäkra integritetsskyddade fullutbudsalternativ. Det är också ett problem med priserna. Om en låt kostar är det ungefär lika mycket som den kostar när man köper cd:n, fastän låten är billigare att tillhandahålla på Internet. Dessutom är antalet kopieringar begränsade. Om man köper en cd-skiva, eller en vinylskiva för den delen, kan den kopieras obegränsat antal gånger. Ofta är sajterna onödigt krångliga att använda. De behöver bli användarvänliga. Backupmöjligheterna behöver bli bättre. Det är orimligt att man måste köpa en helt ny skivsamling om hårddisken kraschar. Vad gäller rimliga avtalsvillkor har det blivit bättre, bland annat efter en anmälan till konsumentombudsmannen som vi gjorde och som utreddes i samarbete med den norske konsumentombudsmannen. Det finns mycket kvar att göra där. Vi tycker att det ska vara verkligt höga krav för att tvinga Internetleverantörerna att lämna ut kunderna. Det är unikt att en privaträttslig aktör på det sättet kan lämna ut sina kunder. Det handlar om bättre balans mellan intressena och större fokus på konsumenterna. Det är det som vi eftersträvar. Jag vill avsluta med att nämna vad två statsråd i den sittande regeringen har sagt. har i en tidningsintervju klokt sagt: Upphovsrätten kan inte användas för att skydda föråldrade affärsmodeller. Det är vad de olika branscherna gör. De talar om upphovsrätten när det i själva verket handlar om att försvara sina egna intressen. Det andra statsrådet är statsminister . Vi hoppas att han står för vad han sade före valet. Jag är inte säker på det, men det är ett klokt uttalande: Vi kan inte fortsätta att jaga en hel ungdomsgeneration. Det är bättre att försöka förstå dem. Ordföranden (): är det , som har varit sekreterare i den så kallade , en utredning om musik och film på . : Jag är doktorand vid i . Jag forskar inom immaterialrätt och upphovsrätt. Jag har varit sekreterare i utredningen om upphovsrätt på Internet, den så kallade , och jag är här för att prata om konsumentperspektiv på de lagliga alternativen. Det ska jag göra mot bakgrund av att själva utredningsuppdraget, som gavs till , var att utvärdera och föreslå åtgärder för att stimulera konsumentvänliga lagliga alternativ. Utredningen presenterades i en promemoria, Musik och film på hot eller möjlighet? Promemorian har framför allt fått uppmärksamhet för lagförslaget om att OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET förelägga Internetleverantörer att stänga av uppkopplingen hos dem som tillgängliggör stora mängder upphovsrättsligt skyddat material olagligt. Men den allra största delen av promemorian, över 200 sidor, handlar om de lagliga alternativen och varför de inte är konsumentvänliga. Tillgång till Internet och förekomst av olovlig fildelning av svenskarna har tillgång till dator (i hemmet) har tillgång till Internet har tillgång till bredband av svenskarna brukar fildela av fildelarna fildelar minst ~ 613 000 personer fildelar minst Källa: Svenskarna och Internet 2007 Det är en hög bredbandspenetration i . av svenskarna har bredband hemma. Förekomsten av olovlig fildelning det man kan kalla olovlig fildelning är också hög. Cirka 600 000 svenskar fildelar olovligt minst . En laglig nättjänst är en tjänst där förfogande sker med stöd i lag eller har rättighetshavarnas samtycke. Vi har fokuserat på film och musik. Vi kunde ha tittat även på andra områden, men det fanns inte tidsramar att göra det. Det jag uttalar mig om här är film och musik de lagliga tjänsterna och deras konsumentvänlighet. Lagliga nättjänster för musik och film Lagliga nättjänster är sådana där förfogande sker med rättighetshavarnas samtycke (eller stöd i lag) Ett 20-tal tjänster för tillgång till musik T.ex. CDON, iTunes 5 tjänster för tillgång till film T.ex. SF Anytime, Film2home Huvudsakligen försäljning av digitala exemplar och streaming OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Det finns ett tjugotal tjänster för tillgång till musik och en handfull tjänster för tillgång till film. De affärsmodeller man använder sig av är försäljning av digitala exemplar eller streaming. När de gäller musik finns åtminstone ett fall, en prenumerationstjänst att man betalar en fast summa och får lyssna på en hel katalog som kan bestå av flera miljoner låtar. På filmsidan handlar det framför allt om att hyra, att få se en film under till exempel . Vad är det konsumentvänliga? Vi hade samråd med användar- och konsumentintressen. I den kategorin ingår även att träffa Piratbyrån. Vi genomförde en användarundersökning tillsammans med . Vi tog även del av andra undersökningar som har gjorts på området som gäller användarnas inställning till dels olovlig fildelning, dels de lagliga alternativ som finns . Vi gjorde en utvärdering från ett konsumentperspektiv på de lagliga alternativ som finns . Man kan huvudsakligen säga att de inte är konsumentvänliga. Musikbranschen var sen med att skapa lagliga tjänster. De första lagliga tjänsterna i kom omkring 2005, medan vi har haft tillgång till Internet och bredband mycket längre än så. Precis som sade är utbudet på filmsidan smalt. Filmtjänsten har ofta inte mer än en katalog på 1 000 filmer, och det finns ett flertal förklaringar till det. Den huvudsakliga förklaringen där är filmbranschens fönsterpolitik. En film ska lanseras i olika fönster. Den ska visas på bio . Sedan ska den försäljas och hyras ut på dvd. Någonstans i den gamla fönsterpolitiken försöker man mappa in hur de ska tillgängliggöras via nätet. Vi uppfattar det inte som konsumentvänligt eftersom det finns en uppenbar efterfrågan på att få tillgång till filmen direkt när den lanseras på bio. Man vill då kunna ladda ned via nätet. Det är på det sättet vi har förstått den olovliga fildelningen. Det finns en stor efterfrågan på att få tillgång till materialet. Utövandet av ensamrätten sker på ett icke konsumentvänligt sätt Nättjänsterna möter inte fullt ut den efterfrågan som användarna har på bredare och snabbare utbud, tjänster som är lätta att använda, flexibilitet De tekniska skydden (DRM-skydden) är inte användarvänliga De avtalsvillkor som tillämpas är obalanserade och otydliga Informationen på webbplatserna om begränsningar i förfogandet är otillräcklig Aktörerna bör vidta frivilliga åtgärder OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Vi har också synpunkter på DRM-skydden, de tekniska skydden. Det är egentligen två synpunkter. Den ena gäller kopieringsspärrarna som gör att det man har laddat ned kan användas bara i ett visst antal exemplar och flyttas över till ett visst antal mobiltelefoner. Kopieringsspärrarna sätter stora hinder för konsumentvänligheten på filmsidan. Man laddar ned till sin dator, och då finns kopieringsspärrar som gör att man inte kan bränna filmen på en dvd och kolla på filmen på sin tv-skärm. Det är inte konsumentvänligt. Sedan har vi interoperabilitetsfrågan, det vill säga att DRM-standarderna, standarderna för de tekniska skydden, inte är kompatibla. Om man har laddat ned sin musik i ett visst format kan man inte spela den i ett annat format. Det finns framför allt två standarder på musiksidan. Vi har Fair Play och Windows DRM. Vi anser också att avtalsvillkoren som tillämpas av nättjänsterna är obalanserade och otydliga. Vi anser att informationen om vad man får göra med det man har laddat ned också är otydlig. De faktorer jag har radat upp är något som aktörerna rimligtvis borde komma till rätta med själva. Det borde ligga i deras eget intresse. Så länge det ser ut så är det inte attraktivt att använda de lagliga tjänsterna. Vår uppfattning är att det, när man laddar ned eller streamar, inte är helt uppenbart att det omfattas av nuvarande konsumentskyddslagar, det vill säga konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen. Det finns inget konsumentskydd i botten för den typen av transaktioner. Eftersom avtalsvillkoren är obalanserade och otydliga är det naturligtvis ett problem. Upphovsrätten ska inte användas för att skydda gamla affärsmodeller. Den olovliga fildelningen tyder helt klart på att det finns en efterfrågan på att få tillgång till materialet via Internet. Det är något som rättighetshavarna måste komma till rätta med själva. Om vi i faktiskt har hög bredbandspenetration och hög IT-kunskap kan vi fråga oss varför vi inte ses som en nation, där man tidigt provar nya tjänster och tidigt lanserar dessa filmer och musiken. I stället är det tvärtom. Branschen säger att man inte vågar lansera i eftersom det förekommer olovlig fildelning. Vi anser att den olovliga fildelningen borde tolkas som att det faktiskt finns en marknad, en efterfrågan. Sedan är det också frågan om konsumentskyddet. Ordföranden (): Vi ska be att få höra synpunkter från några som omnämns mycket i sammanhanget, nämligen bredbandsoperatörerna och Internetoperatörerna. Ett antal av de stora tillhandahållarna av dessa tjänster har gått samman om att be bolagsjurist från Sonera framföra några synpunkter från operatörernas synvinkel. : Jag är jurist och ansvarig för samhällskontakter på Sonera. Vi bredbandsoperatörer diskuterar olika branschfrågor inom ramen för IT- och telekomföretagen. Jag har förankrat det här framförandet med några av OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET mina kolleger där. De kan säkert lägga till något i den efterföljande frågestunden. Jag vill börja med att säga något som också har framförts , nämligen att Internet används till mycket bra saker. Vi hanterar egna bilder. Vi gör bankaffärer. Vi köper resor till . Vi köper musik, film och andra typer av verk. En annan utgångspunkt är förstås att fildelning inte är olagligt. Det har vi också hört . Vi bör inte prata om piracy. Det är ett för vagt begrepp. Det vi bör fokusera på är vad som är intrång i upphovsrätt eller inte. Internet är också globalt. Det är svårt att i komma fram med specifikt svenska lösningar. Det är också svårt med en lösning specifikt för upphovsrätten, som vi hörde säga i sitt inledningsanförande. Operatörsbranschen respekterar förstås upphovsrätten. Flera av oss tillhandahåller tjänster som bygger på upphovsrätten. Jag vill på det sättet säga att upphovsrätten ligger till grund för mycket av våra affärer. Vi stöder upphovsrätten som sådan. Vad är operatörernas primära roller? Jo, det är att investera i nät, att bygga näten i , att erbjuda bra och prisvärd access, både mobil och fast. Vad gäller just innehållstjänster är vår huvuduppgift att tillhandahålla legala nedladdningstjänster av musik, film och tv. De måste bygga på enkelhet, säkerhet, vara prisvärda, och, som också andra talare har varit inne på, bygga på en bredd i repertoaren. Vi har läst i olika undersökningar att just enkelheten och repertoaren är något där de legala tjänsterna måste möta den illegala fildelningen. Det ingår inte i operatörernas uppgift att jaga bovar, inte gällande upphovsrätt eller något annat område på Internet. Det finns en rad strukturella problem när vi diskuterar frågorna. Ett är att användarintresset ofta är underrepresenterat i diskussionen. Det ser man inte minst på olika remisslistor, när olika förslag går ut på remiss. Jag ska visa det på en senare bild. Det är bra att en representant från Konsumenter är här . Vi vill peka på att det saknas gemensamma arenor. Det är också något som har pekat på och som diskuteras på europeisk nivå. Frågorna diskuteras på traditionella arenor, IT-arenan, upphovsrättsarenan, men det är alltför sällan man träffas och diskuterar sakerna tillsammans. Sedan är det bristen i repertoaren. Där ser det allt bättre ut på musiksidan, men ibland kan det vara svårt att bygga en repertoar i de legala nedladdningstjänsterna på filmsidan även om det blir allt bättre. vill jag först och främst inte peka på problem. Internet har, som vi har hört, en enorm potential. Det är ett globalt distributions- och lagringsmedium. Framför allt finns en stor efterfrågan på fildelning som vi måste hitta vägar att tillgodose. Då var det frågan om remisslistan. Så här såg det ut när gick ut på remiss. Där fanns några företrädare för användare. En finns här som talare . Där fanns också några representanter för rättsinnehavorgani- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Mängden av organisationer bygger på historiska skäl och att det finns olika typer av verkskategorier. Det stämmer förstås också att vi har både upphovsmannasidan och producentsidan. Inte desto mindre finns en lång rad organisationer med slipade jurister som har lyckats väl med att stärka upphovsrätten steg för steg. Man ska inte heller alltid lägga organisationerna i samma korg. Vi har hört . De är öppna och funderar på nya affärsmodeller. Det tycker vi är bra. Det är svårt att hinna bli konkret , men jag ska göra absolut vad jag kan. Operatörer kan inte avgöra vad som är brottsligt eller ej, avgöra påföljd vid konstaterad brottslighet, utse vem som ska varna eller stänga av kunder, hantera personuppgifter om brott eller ta ansvar för felaktiga åtgärder i fråga om påföljder för brott. Sedan några ord konkret om juridiken. Vi har hört , , inledningsanförande. Det handlade om proportionalitetsbedömningen, det vill säga avvägningen mellan brottsbekämpning och integritet. Om man pratar om ett informationsföreläggande kräver det i första hand att ett intrång har bevisats och att brottsbekämpningsintresset väger över. Min poäng är att operatörer inte är utrustade att göra proportionalitetsbedömningen, inte när det gäller någon typ av brott. Om privata aktörer skulle tvingas att utöva rättstillämpning får vi vad som kallas för privatjustis. Vi riskerar rättsolikhet, det vill säga olika operatörer gör olika bedömningar, och vi riskerar rättsosäkerhet. Det är helt enkelt så att operatörer inte är satta att döma. Pudelns kärna i detta är följande. Vad som är brott, vilket brott det än må vara, måste hanteras och avgöras av lagstiftare, polis och domstolar, liksom eventuell påföljd. avgörande definierar proportionalitetsbedömningen. Operatörerna kan inte göra den avvägningen, men vi vill peka på behovet av att också integritetsaspekten blir hörd i debatten. gäller från operatörernas sida telehemligheten. Den håller vi oss till. Ordföranden (): Då går vi vidare till den sista avdelningen, före den efterlängtade kafferasten, i hearingen om upphovsrätt på Internet. Det är nu dags för . , i : Svenska medborgare har bättre tillgång till information och kunskap än . Vi har bättre möjlighet att fatta välinformerade beslut. Vi har bättre möjlighet att utvärdera det arbete som görs av våra folkvalda i och i andra demokratiskt tillsatta organ. Den förbättrade tillgången till information har också gjort det möjligt för oss att upptäcka och uppleva kultur som ligger långt utanför den mittfåra som vi har varit hänvisade till. Internet har berikat våra kulturella liv med upplevelser som vi annars knappast hade kommit i kontakt med. Men det är inte bara vår möjlighet att passivt uppleva andras kulturella uttryck som har förbättrats. Även möjligheten att ge utlopp för vår egen kreati- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET vitet har stärkts. Vi ser hur våra barn och ungdomar använder populärkulturens byggstenar för att skapa nya texter, nya ljud och nya bilder. Att vara skapande, kreativ, att inte bara passivt konsumera, är unga människors sätt att leva. Det är en helt fantastisk tid vi lever i. Som vi har hört lovsjungs inte publikens förbättrade tillgång till all typ av information lika helhjärtat i alla församlingar. Den förbättrade tillgången har nämligen ett direkt negativt samband med rättighetshavarnas möjlighet att kontrollera hur deras information sprids och används. Det finns ingen möjlighet att styra över hur film, musik eller någon annan typ av digitaliserad information delas, används eller för den delen prissätts. Vare sig vi tycker om det eller inte, vare sig vår lagstiftning tillåter det eller inte, är detta ett faktum vi inte kan ändra på. Vi kan inte gå tillbaka. Vi kan inte återfå kontrollen, åtminstone inte utan att strypa den ström av kreativitet som Internettekniken har släppt loss. På samma sätt är det inte heller möjligt att bedriva affärsverksamhet enligt kulturindustrins traditionella principer med temporära monopol och artificiella utbudsunderskott. Även är för evigt förbi. Det har onekligen varit turbulent för kulturindustrin. Men det finns ingen entydig bild av att branschen är på nedgång. I har många biobesök ersatts av illegalt nedladdad film, men också med köp av dvd-filmer. Intäkter från försäljning och uthyrning av film och video har inte sjunkit . Bokläsandet är stabilt. Bokförsäljningen går uppåt. Försäljningen av dataspel växte . I musikbranschen är bilden mer splittrad. Nästan alla intäktskällor växer, exempelvis från licensiering av musik till medier, från turné- och konsertverksamhet, även från onlinedistribuerad musik. Den enda delen av musik- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET branschen som är på tillbakagång, en stor del visserligen, är försäljningen av cd-skivor. Vi vet att försäljningen i har halverats och är nere på nivåer som inte setts till . Med detta som bakgrund: Vad är min uppmaning till rättighetshavare och lagstiftare? Jag vänder mig först till representanterna för rättighetshavare. Ge upp tanken på exklusiv och kontrollerad distribution av era produkter. Den okontrollerade distributionen är och kommer att vara en realitet som ni måste förhålla er till. Skapa affärsmodeller som tar bort betydelsen av pengar från kulturkonsumentens enskilda beslut att se en film eller lyssna på ett album. Skapa affärsmodeller som tar intäkter från bredbandsoperatörer, annonsörer, från tillverkare av konsumentelektronik. Det finns flera exempel på sådana modeller. Ni har diskuterat detta . Men huvudsakligen på grund av ert eget agerande finns inget reellt alternativ tillgängligt på den svenska marknaden. Detta är ett katastrofalt misslyckande som till stor del har bidragit till den minskade försäljning som en del av er har råkat ut för. Sedan har vi lagstiftarna. Ägande av immateriell egendom måste naturligtvis av en lång rad skäl respekteras. De rättighetshavare som vill driva processer mot personer som bryter mot upphovsrätt eller licensavtal måste ges möjlighet att göra detta. Om det sedan är en rationell och sund affärsstrategi är en helt annan historia. Därför stöder jag resonemanget bakom det förslag som presenterades av justitieministern och kulturministern . Det verkar relativt balanserat och ger rättighetshavarna en möjlighet att använda normala civilrättsliga verktyg för att skydda sin egendom. Jag är också glad att inte följer den uppenbart farliga väg som , , och ser ut att ta. Justitieministerns och kulturminister debattartikel OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET För övrigt anser jag att marknaden inte är i behov av utvidgad reglering, snarare tvärtom. Låt marknaden utvecklas på egen hand så långt det är möjligt. Fall inte för förslag om ytterligare kassettersättningar, obligatoriska licensavgifter, bytesskatter, vilket ibland hörs i debatten. Konstruktioner av det slaget är i det närmaste orealiserbara och skapar avsevärt fler problem än de löser. Vi lever i en fantastisk tid trots att våra ungdomar begår upphovsrättsbrott i massiv skala och trots att kulturindustrins aktörer fortsätter att sjunga långsamhetens lov. Trycket på branschens aktörer ökar för var dag som går. Det finns tecken på att några av deras mest ingrodda och åldersstigna verklighetsuppfattningar faktiskt håller på att överges. Därför ser jag positivt och känner en förhoppning om att vi snart kan vända blad och äntligen kan börja skriva på nästa kapitel i kulturindustrins historia. Ordföranden (): Jag glömde att introducera . är forskare vid i . Här har vi dagens sista inledare. Det är , som kommer från . : Jag kommer från . Vi är ett forskningsinstitut som studerar Internets utveckling framför allt hos privatanvändarna hur det påverkar individerna och samhället. Jag har tyvärr inga bilder med till er. Jag hoppas att det nästa gång vi träffas här finns en skärm framför er. har jag en del punkter som jag tänkte prata om. Vi får se hur långt vi hinner. Jag hoppas hinna med också de sista stegen. Jag tänker berätta lite om varför vi tycker att det är viktigt att göra det vi gör, hur vi gör det och presentera några sammanfattande resultat av vad vi har kommit fram till. Framför allt är det en punkt som jag ska uppehålla mig vid. Slutligen ska jag reflektera lite grann relaterat till upphovsrätten på Internet kopplad till den allmänna Internetutveckling som vi studerar. Varför gör vi det vi gör? Vi anser att Internetutvecklingen förändrar våra liv dramatiskt. Det som händer nu är otroligt omvälvande. Det kommer antagligen att gå till historien som en väldigt stor utvecklingsepok. Det handlar inte om bara lite underhållning och musik. Det handlar inte bara om nedladdning. Det är något som genomsyrar alla delar av våra liv. Vi började studera fenomenet Internets utveckling då vi såg att det fanns ett behov av någon form av objektiv beskrivning, där någon som inte har ett affärsintresse beskriver vad som händer. Vi startade /2000 ett forskningsinstitut som heter . Vi var inte med direkt i tidernas begynnelse, men vi har definitivt varit med och studerat Internet det så här långt har haft stor genomslagskraft. Vi gör detta genom en årlig panelstudie där vi intervjuar ett riksrepresentativt urval av befolkning och uppåt, så här långt med 2 000 intervjuer. Det är utifrån det som jag nu kort ska försöka sammanfatta några av de resultat vi har sett för att sedan komma in på en huvudsaklig punkt. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Jag vill ge några korta exempel på det vi har sett. är ett näst intill unikt land när det gäller tillväxten. Vi har en otroligt hög penetration som fortfarande ökar. Vi är kanske inte främst i världen, men många länder har stagnerat vid de nivåer som de ligger på, vilket vi inte verkar göra. Vi har också få digitala klyftor, även om de finns, vilket troligtvis speglar vårt allmänna samhälle där vi har små klasskillnader. Vi har sett att tillgång inte alls är lika med användning. Det är inte bara att sätta en Internetanslutning i händerna på vem som helst och sedan förändras livet, som jag var inne på tidigare. Vi har ett flertal människor som faktiskt har bredband i hushållet men inte använder Internet för det. såg vi, något som vi tyckte var förvånande och intressant, att av sexåringarna nu använder sig av Internet. Det är en ökning. Det kryper väldigt långt ned i åldrarna. För att lägga till ett par siffror har jag tagit med några preliminära resultat . Vi är nu uppe i en 70-procentig penetration i när det gäller bredband i de svenska hushållen. Tillgången till Internet fortsätter också att öka.