eunbil · GV0N3DCA0 · 2008-01-01 00:00:00 — 7652/08 SV från: Ordförandeskapet till: Delegationerna Ärende: EUROPEISKA RÅDET I DEN 13-14 MARS 2008 För delegationerna bifogas ordförandeskapets slutsatser från i (). 7652/08 SV Innan Europeiska rådets möte inleddes höll ordförande en föredragning som åtföljdes av en diskussion. Europeiska unionens ekonomi fortsätter att i grunden vara sund. De offentliga underskotten har mer än halverats och den offentliga skulden har också minskat till strax . Den ekonomiska tillväxten uppgick till men kommer förmodligen att vara lägre . 6,5 miljoner arbetstillfällen har skapats . Även om konjunkturfaktorer har spelat en roll beror denna utveckling dock delvis på de strukturreformer som har genomförts inom ramen för Lissabonstrategin och på de gynnsamma effekterna av euron och den inre marknaden. Utsikterna för världsekonomin har emellertid försämrats som ett resultat av den vikande konjunkturen i samt av att olje- och råvarupriserna stigit och att finansmarknaderna är turbulenta. Alltför stor volatilitet och okontrollerade valutakursfluktuationer är ogynnsamma för den ekonomiska tillväxten. Under nuvarande omständigheter är vi oroade över de alltför stora valutakursfluktuationerna. Det är därför desto viktigare att unionen undviker självbelåtenhet och istället fortsätter sitt reformarbete genom att fullt ut genomföra de nationella reformprogrammen och de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. Insatserna för att fullborda och fördjupa den inre marknaden måste fortsätta. En nära samordnad ekonomisk och finansiell politik måste inriktas på makroekonomisk stabilitet, ta vara på tillfällen till globalisering och möta kommande utmaningar, bland annat åldrande befolkning, klimatförändringar och energi. För att säkerställa större stabilitet på finansmarknaderna krävs det också åtgärder som syftar till att öka deras öppenhet och funktionalitet och ytterligare förbättra övervakningen och lagstiftningen på nationell nivå, EU-nivå och global nivå. noterar att de senaste betydande ökningarna av livsmedels- och energipriserna har bidragit till inflationstryck. I detta avseende erinrar om att det är nödvändigt att undvika snedvridande politik som hindrar de ekonomiska aktörerna från att vidta lämpliga anpassningar. uppmanar rådet att kartlägga de krafter som ligger bakom utvecklingen av råvaru- och livsmedelspriserna och att fortsätta att genomföra sådana EU-åtgärder och nationella åtgärder som undanröjer eventuella begränsningar av utbudet. INLEDNING AV DEN NYA TREÅRSPERIODEN (2008-2010) FÖR DEN FÖRNYADE LISSABONSTRATEGIN FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING Med anledning av kommissionens strategirapport och mot bakgrund av arbetet i de berörda rådskonstellationerna inleder strategins andra treårsperiod genom att - bekräfta att de nuvarande integrerade riktlinjerna (allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik och riktlinjer för sysselsättningen) är giltiga och bör ligga till grund för ; rådet (Ekofin liksom sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) uppmanas att formellt anta de integrerade riktlinjerna i enlighet med fördraget, - godkänna de landspecifika rekommendationerna för medlemsstaternas och euroområdets ekonomiska politik och sysselsättningspolitik så som rådet på grundval av kommissionens förslag utformat dessa; rådet uppmanas att formellt anta dem; medlemsstaterna bör föreskriva detaljerade och konkreta åtgärder för sina specifika politiska ansträngningar för att efterkomma de integrerade riktlinjerna, de landspecifika rekommendationerna och "frågorna att ge akt på" ("points to watch") i sina nationella reformprogram och de efterföljande årliga genomföranderapporterna; kommissionen uppmanas att även fortsättningsvis samarbeta med medlemsstaterna för att vidareutveckla tydliga och öppna metoder för övervakning och utvärdering av Lissabonreformerna, - med hänsyn till de prioriteringar som rådet fastställt och nedanstående konkreta åtgärder uppmana kommissionen, och rådet att, inom sina behörighetsområden, arbeta vidare med de tio mål som fastställs i gemenskapens Lissabonprogram och som utgör en strategisk reformagenda när det gäller gemenskapens del i den förnyade Lissabonstrategin. En årlig utvärdering av framstegen bör göras. Den nya perioden kommer att inriktas på genomförande. - bekräftar därför att de fyra prioriterade områden som godkändes vid dess vårmöte utgör hörnstenarna i den förnyade Lissabonstrategin och begär att synergierna dem emellan ska utnyttjas i högre grad, - uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med multilateral övervakning intensifiera utbytet av bästa metoder, särskilt genom att fullt ut använda de befintliga metoder för öppen och effektiv samordning som är särskilt viktiga inom euroområdet, - uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de berörda parternas delaktighet i Lissabonprocessen, - erkänner den lokala och regionala nivåns betydelse när det gäller att skapa tillväxt och sysselsättning; ökat egenansvar för tillväxt- och sysselsättningsagendan på alla statliga nivåer kommer att leda till mer konsekventa och effektiva politiska beslut, - betonar att ekonomisk, social och territoriell sammanhållning också bidrar till att uppnå målen för den förnyade Lissabonstrategin och välkomnar de framsteg som gjorts med att inrikta sammanhållningsfonderna på stöd till nationella reformprogram och genomförande av de integrerade riktlinjerna; nu när programplaneringsskedet är avslutat uppmanar medlemsstaterna att se till att utgifterna avspeglar de åtaganden om öronmärkning som gjorts, - framhåller vikten av makroekonomisk stabilitet när det gäller att gripa sig an utmaningar på ; EU:s budgetram, så som den definieras i den reviderade stabilitets- och tillväxtpakten, tillhandahåller lämpliga verktyg i detta avseende; förbättringen av det övergripande budgetläget i EU ger det handlingsutrymme som krävs för att automatiska stabilisatorer ska kunna träda in om nedåtrisker skulle konkretiseras; länder som har uppnått sina mål på medellång sikt bör upprätthålla sitt strukturella saldo och alla länder som ännu inte uppnått målen på medellång sikt bör i överensstämmelse med rådets yttranden om stabilitets- och konvergensprogrammen påskynda takten när det gäller att minska underskott och skulder samt i detta syfte använda sig av eventuella icke förväntade inkomstöverskott; kvaliteten i de offentliga finanserna måste förbättras genom effektivare och ändamålsenligare offentliga utgifter och inkomster, inbegripet fortsatta ansträngningar för att motverka gränsöverskridande skatteflykt, modernisering av den offentliga förvaltningen samt genom åtgärder i offentliga budgetar som främjar produktivitet, sysselsättning och innovation, bekräftar på nytt vikten av EU:s sociala dimension som en integrerad del av Lissabonstrategin och framhåller särskilt behovet av att ytterligare integrera ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik, - godkänner de konkreta åtgärder som anges nedan; i detta sammanhang stöder de viktiga budskap som lämnats av rådet i dess konstellationer Ekofin, konkurrenskraft, sysselsättning och socialpolitik, miljö samt utbildning och ungdom, liksom rådets slutsatser om översynen av den inre marknaden. framhåller vidare att det efter 2010 kommer att krävas en fortsatt utfästelse på EU-nivå om strukturreformer, hållbar utveckling och social sammanhållning för att befästa de framsteg som gjorts med hjälp av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. uppmanar därför kommissionen, rådet och de nationella samordnarna för Lissabonstrategin att börja överväga Lissabonstrategins framtid för perioden . Investera i kunskap och innovation En nyckelfaktor för framtida tillväxt är att potentialen för de europeiska medborgarnas innovation och kreativitet utvecklas fullt ut med utgångspunkt i europeisk kultur och vetenskaplig excellens. Efter det att Lissabonstrategin nystartades har gemensamma insatser lett till betydande framsteg i fråga om forskning, kunskap och innovation. Genomförandet av den brett baserade innovationsstrategin är avgörande för att förverkliga EU:s ambitioner på detta område. Man behöver snabbt arbeta vidare med samtliga prioriteringar inom strategin. måste ytterligare insatser göras, även inom den privata sektorn, för fler och effektivare investeringar i forskning, kreativitet, innovation och högre utbildning och för att nå investeringsmålet för FoU på . framhåller följande åtgärder i fråga om vilka medlemsstaterna och gemenskapen uppmanas att göra snabba framsteg: · Medlemsstaterna uppmanas att i sina nationella reformprogram fastställa hur framsteg ska göras för att uppnå de nationella investeringsmålen för FoU och hur deras FoU-strategier kommer att bidra till att förverkliga och bättre styra det europeiska forskningsområdet. · Nyckelprojekt som , för innovation och teknik (EIT), det europeiska forskningsrådet, finansieringsfaciliteten med riskdelning och de gemensamma teknikinitiativen måste snabbt genomföras alternativt inrättas eller främjas i högre grad. Beslut om artikel 169-initiativ och kompletterande forskningsinitiativ bör fattas . · Vetenskaplig e-infrastruktur och användning av höghastighetsinternet måste ökas i betydande omfattning. Medlemsstaterna bör ha som mål att sådana Internetförbindelser ska vara tillgängliga i alla skolor samt att i sina nationella reformprogram fastställa ambitiösa nationella mål för hushållens tillgång. · En EU-omfattande marknad för riskkapital till de mest innovativa företagen måste främjas. I detta avseende ska Europeiska investeringsfonden spela en nyckelroll för finansieringen av innovativa små och medelstora företag. · Insatserna för att förbättra ramvillkoren för innovation bör samordnas på ett bättre sätt, bland annat genom förbättrade kopplingar mellan vetenskap och industri samt innovativationskluster av världsklass och utveckling av regionala kluster och nätverk. · Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt andra initiativ till gemensam programplanering av forskning, ömsesidigt kompletterande internationella strategier för samarbete mellan vetenskap och teknik samt förstärkt infrastruktur för forskning av alleuropeiskt intresse. · Universiteten bör ges möjlighet att utveckla partnerskap med näringslivet för att på så sätt dra fördel av kompletterande finansiering från den privata sektorn. För att bli en verkligt modern och konkurrenskraftig ekonomi och bygga vidare på det arbete som gjorts med framtida vetenskap och teknik samt med moderniseringen av universiteten måste EU och medlemsstaterna undanröja hindren för fri rörlighet för kunskap genom att skapa en "femte frihet" som grundar sig på följande åtgärder: · Att öka den gränsöverskridande rörligheten för forskare, studenter, vetenskapsmän och universitetslärare. · Att göra arbetsmarknaden för europeiska forskare öppnare och mer konkurrenskraftig genom att erbjuda bättre karriärmöjligheter, öppenhet och familjevänliga förhållanden. · Att främja ytterligare reformer av den högre utbildningen. · Att underlätta och främja optimal användning av immateriella rättigheter som innehas av offentliga forskningsinstitutioner för att förbättra överföringen av kunskap till näringslivet, särskilt genom en immaterialrättsstadga som bör antas . · Att uppmuntra öppen tillgång till kunskap och öppen innovation. · Att främja vetenskaplig excellens. Att påbörja en ny generation av forskningsanläggningar av världsklass. Att främja ömsesidigt erkännande av kvalifikationer. Frigöra företagspotentialen, särskilt hos små och medelstora företag Beslut som fattats sedan Lissabonstrategin förnyades har börjat förbättra villkoren för marknadsaktörerna. Det har blivit lättare att starta företag eftersom alla medlemsstater har inrättat en enda kontaktpunkt eller liknande arrangemang för att underlätta registrering och minska pappersarbete. välkomnar de framsteg som gjordes med bättre lagstiftning och anser att det krävs ytterligare insatser för att detta ska leda till avgörande förbättringar av EU-företagens konkurrenskraft, särskilt för små och medelstora företag. Varje rådskonstellation bör i sitt lagstiftningsarbete högprioritera bättre lagstiftning. För att initiativet bättre lagstiftning ska leda till verkliga och betydande ekonomiska fördelar bör · arbetet med att senast till 2012 minska de av EU-lagstiftningen orsakade administrativa bördorna påskyndas i överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser ; utseendet av en rådgivande grupp av fristående berörda parter inom ramen för åtgärdsprogrammet välkomnas; framstegen kommer att utvärderas vid vårmötet på grundval av kommissionens strategiska utvärdering av bättre lagstiftning, · man snabbt anta de lagstiftningsförslag enligt det påskyndade förfarandet om vilka beslut ännu inte fattats samt ta fram nya sådana; kommissionen bör också fortsätta att fortlöpande lägga fram förslag till minskade administrativa bördor; genomförandet av det rullande förenklingsprogrammet bör fortsätta, · fler insatser göras för att utveckla EU-institutionernas kapacitet i fråga om konsekvensbedömning, i överensstämmelse med relevanta viktiga budskap från rådet (konkurrenskraft). Den inre marknaden är en avgörande drivkraft för att förbättra de europeiska medborgarnas levnadsstandard och konkurrenskraft i den globaliserade ekonomin. För att ytterligare förbättra den inre marknadens funktion, så att företagen särskilt små och medelstora företag - och konsumenterna fullt ut ska kunna dra nytta av den inre marknadens potential måste följande åtgärder vidtas som omedelbara prioriteringar: · Att säkerställa en effektiv årlig uppföljning av kommissionens översyn av den inre marknaden med inriktning på de åtgärder som krävs för att öka tillväxt och sysselsättning genom att undanröja kvarstående hinder för fördragets fyra friheter, vid behov bland annat genom harmonisering och ömsesidigt erkännande. I detta sammanhang bör marknadsutvecklingen övervakas för att åtgärder på marknader där det finns verkliga och betydande hinder för en fungerande marknad och konkurrens ska kunna prioriteras. Vederbörlig uppmärksamhet bör också ägnas åt den sociala dimensionen och allmännyttiga tjänster. · Att öka insatserna för att stärka konkurrensen i nätverksindustrin (energi, elektronisk kommunikation) och anta lämpliga regelverk för detta. I detta sammanhang måste arbetet med sammanlänkningar fortsätta och påskyndas. · Att säkerställa ett fullständigt, konsekvent och snabbt genomförande av tjänstedirektivet, vilket är ett viktigt steg på vägen mot en verklig inre marknad för tjänster. I detta sammanhang är det synnerligen viktigt att förbättra e-inremarknadens funktion genom att införa gränsöverskridande kompatibla lösningar för elektronisk signatur och e-autentisering. Små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och har potential att på ett avgörande sätt bidra till att skapa större tillväxt och fler arbetstillfällen i Europeiska unionen. För att stärka unionens politik i fråga om små och medelstora företag och ge dem möjlighet att verka mer effektivt på den inre marknaden är det viktigt att vidta följande åtgärder: · För att ytterligare stärka de små och medelstora företagens tillväxt och konkurrenskraft bör rådet snabbt behandla det kommande initiativet till en småföretagslag, i vilken en integrerad strategi fastställs för de små och medelstora företagens hela livscykel, i överensstämmelse med principen om bättre lagstiftning och principen om att i första hand tänka småskaligt. · I berättigade fall och efter genomgång av gemenskapens regelverk, införa undantag för små och medelstora företag från EU-lagstiftningens administrativa krav. · Stärka stödet till innovativa och forskningsverksamma små och medelstora företag med stor tillväxtpotential, t.ex. genom en ny europeisk stadga för privata företag. · Ytterligare underlätta tillgången till finansiering, bland annat genom EU:s befintliga finansieringsinstrument. · Underlätta ökat deltagande av innovativa små och medelstora företag i kluster och offentlig upphandling. Öppna marknader och en sund internationell miljö bidrar till tillväxt och sysselsättning och bör leda till ömsesidiga fördelar. EU bör därför fortsätta sitt arbete med att forma globaliseringen genom att stärka den förnyade Lissabonstrategins externa dimension. välkomnar kommissionens avsikt att rapportera om marknadstillträde och ange i vilka länder och sektorer det fortfarande finns betydande hinder. EU bör fortsätta sina insatser för att · främja frihandel och öppenhet som ett sätt att stödja tillväxt, sysselsättning och utveckling för såväl unionen som dess handelspartner och fortsätta att gå i täten på detta område, · förbättra det multilaterala handelssystemet, särskilt genom att också fortsättningsvis eftersträva en ambitiös, balanserad och övergripande överenskommelse inom Doharundan, · ingå ambitiösa bilaterala avtal med viktiga handelspartner och ytterligare stärka insatserna för att integrera grannländer och kandidatländer genom att utveckla ett gemensamt ekonomiskt område, · säkerställa tillförlitlig tillgång till energi och strategiska råvaror, · stärka befintliga ekonomiska förbindelser och utveckla ömsesidigt fördelaktiga strategiska partnerskap med framväxande ekonomiska makter inom ramen för sund konkurrens, · främja samarbete på lagstiftningsområdet, samstämmiga normer och likvärdiga regler av ömsesidigt intresse för såväl EU som dess partner, samt förbättra effektiviteten i efterlevnaden av immaterialrättssystemet mot plagiat. Investera i människor och modernisera arbetsmarknaderna Utbildningsdelen i kunskapstriangeln "forskning-innovation-utbildning" bör stärkas. Ett avgörande villkor för framgång i en globaliserad värld är att erbjuda högkvalitativ utbildning och att under människans hela livscykel investera mer och effektivare i humankapital och kreativitet. Detta kan leda till och underlätta utvecklingen mot en "kunskapsbaserad ekonomi", skapa fler och bättre arbetstillfällen och bidra till sunda offentliga finanser. Det är också ett effektivt sätt att bekämpa ojämlikhet och fattigdom och kan bidra till minskad arbetslöshet bland ungdomar. ser fram mot kommissionens förslag till en förnyad social agenda, som bör spela en central roll i stärkandet av Lissabonstrategins sociala dimension genom att ta hänsyn till nya sociala och arbetsmarknadsmässiga verklighet och också omfatta frågor som ungdom, utbildning, migration och demografi samt interkulturell dialog. I detta sammanhang är det synnerligen viktigt att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap, främja aktiv integration och öka anställningsmöjligheterna för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Man bör i detta syfte utnyttja alla lämpliga instrument och verktyg som finns att tillgå på gemenskapsnivå. Med hänsyn till det ökande kompetensunderskottet inom en rad sektorer uppmanar att lägga fram en övergripande utvärdering av de kompetenskrav som kommer att vara nödvändiga i och därvid beakta konsekvenserna av teknisk förändring och åldrande befolkning samt föreslå åtgärder för att föregripa framtida behov. Ekonomisk migration kan spela en roll när det gäller att tillgodose arbetsmarknadens behov och kan bidra till att minska kompetensunderskottet. anser därför att man inom ramen för kommissionens förslag till en gemensam migrationspolitik måste gripa sig an konsekvenserna för arbetsmarknaden och de sociala konsekvenserna av migrationen från tredjeländer. uppmanar medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att · i betydande omfattning minska antalet ungdomar som inte är riktigt läskunniga och det antal som lämnar skolan samt förbättra kunskapsnivåerna hos elever med invandrarbakgrund eller från missgynnade grupper, · få fler vuxna, särskilt lågutbildade och äldre arbetstagare, att vilja utbilda sig, och ytterligare främja geografisk och yrkesmässig rörlighet, · främja en högre samlad sysselsättningsgrad och komma till rätta med segmentering i syfte att säkerställa aktiv social integration, · förbättra den politiska enhetligheten i och samordningen av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik och socialpolitik i syfte att stärka den sociala sammanhållningen. Flexicurity innebär en jämvikt mellan flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden och bidrar till att såväl arbetstagare som arbetsgivare kan ta vara på de möjligheter som globaliseringen erbjuder. I enlighet med rekommendationerna från arbetsmarknadens parter i , och med insikt om att det inte finns någon specifik modell för flexicurity, uppmanar medlemsstaterna att genomföra de överenskomna gemensamma principerna för flexicurity genom att i sina nationella reformprogram presentera de nationella arrangemangen för att omsätta dessa. Flexibilitet och trygghet är ömsesidigt förstärkande under hela livscykeln. I detta sammanhang bör solidaritet mellan generationerna beaktas inom alla de fyra delarna av flexicurity. I samband med genomförandet av den europeiska ungdomspakten bör fortsatt uppmärksamhet ägnas åt ungdomssysselsättning, särskilt övergången från utbildning till arbete. Sysselsättningen för personer med funktionshinder bör också uppmärksammas. Tillgången till kvalitativ barnomsorg till överkomlig kostnad bör ökas i överensstämmelse med nationella mål och gemenskapsmål. Fortsatta insatser bör göras för att såväl män som kvinnor ska kunna förena arbete med privat- och familjeliv liksom för att i betydande omfattning minska lönegapet mellan könen och genomföra den europeiska jämställdhetspakten. Den europeiska alliansen för familjen kan också bidra till att uppnå dessa mål. gjorde EU fasta och ambitiösa åtaganden avseende klimat- och energipolitik. , , är utmaningen att fullgöra dessa. gjordes vid klimatkonferensen på ett viktigt genombrott och vid denna konferens inleddes en global internationell förhandlingsprocess, vilken i sin helhet anges i färdplanen från . EU har åtagit sig att även fortsättningsvis vara ledande i fråga om klimatförändringar och energi och att upprätthålla takten i förhandlingarna om ramkonvention om klimatförändringar och dess Kyotoprotokoll, särskilt vid nästa partskonferens i Poznań. Målet är att i komma fram till ett ambitiöst, globalt och övergripande avtal om klimatförändringar för tiden , i enlighet med EU:s tvågradersmål. Genom att uppfylla samtliga mål som fastställts vid kommer EU att i mycket hög grad bidra till detta mål. En viktig kommande utmaning är att se till att denna övergång till en trygg och hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp hanteras på ett sätt som överensstämmer med EU:s åtaganden om hållbar utveckling, konkurrenskraft, försörjningstrygghet, livsmedelstrygghet, sunda och hållbara offentliga finanser samt ekonomisk och social sammanhållning. EU föreslår att man ska bidra till en påskyndad och samordnad insats på hög nivå för att stödja om klimatförändringar och handlingsplanen från , i syfte att utforma en enhetlig och konsekvent struktur för ett avtal för tiden som ska sörja för ökade finansierings- och investeringsströmmar för såväl begränsning som anpassning. Med hänsyn till att energi och klimat utgör integrerade delar av Lissabonstrategin kommer detta också att på ett positivt sätt bidra till mer omfattande tillväxt- och sysselsättningsmål. Det ambitiösa paket med förslag som kommissionen lagt fram för att genomföra slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte är en god utgångspunkt och grund för överenskommelse. uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja medlemsstaternas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser genom gemenskapspolitik samt övergripande och ambitiösa åtgärder. Rådets övergripande diskussioner, i nära samarbete med , bör före utgången av 2008 leda till en överenskommelse om dessa förslag i form av ett enhetligt paket och följaktligen möjliggöra ett antagande inom den nuvarande mandatperioden, senast .