eunbil · GV0N9F27 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (Utbildning, ungdom, kultur) - Kommenterad dagordning Utkast till slutsatser om flerspråkighet Det övergripande syftet med slutsatserna om flerspråkighet är att främja vikten av språkliga färdigheter. KOM avser att presentera en övergripande "policyram" för flerspråkighet. Slutsatserna syftar till att vägleda KOM i förberedelsearbetet. Medlemsstaterna bekräftar i slutsatserna att den språkliga mångfalden skall bibehållas inom unionen och likhet mellan språken på EU-nivå respekteras. Vikten av en högkvalitativ fortbildning för språklärare uppmärksammas liksom att utbyte mellan medlemsstater under lärarutbildningen bör stödjas. Härutöver anmodas att tillräckligt stöd skall ges för andraspråksinlärning för invandrare samt att mottagarlandets medborgare. Modersmålsundervisning kan underlätta inlärningen av andra språk och tidig språkinlärning, tvåspråkig undervisning och integrerad språk- och ämnesundervisning kan förbättra språkinlärningen. Medlemsstaterna inbjuds av Rådet att förstärka det europeiska samarbetet inom flerspråkighet för att genom den öppna samordningsmetoden verka för ovanstående policyinriktning. stödjer utkastet till slutsatser Utkast till slutsatserna bifogas. bek/UL/mr DG I - 2 A Utkast till slutsatser om vuxenutbildning presenterade KOM ett meddelande med titeln never too late to learn. I meddelandet presenterades fem huvudbudskap utifrån vilka en handlingsplan för vuxnas lärande skulle utformas tillsammans med medlemsländerna. Handlingsplanen antogs av KOM . I slutsatserna om vuxenutbildning ger rådet sitt svar på KOM:s meddelande och handlingsplanen . Rådet lyfter i slutsatserna fram den viktiga roll som vuxenutbildningen kan spela när det gäller att uppnå målen i Lissabonstrategin genom att främja social sammanhållning, ge medborgarna de färdigheter som krävs för att hitta nya arbetstillfällen och hjälpa att bättre möta globaliseringens utmaningar. Det finns särskilt behov av följande insatser: -Höja kompetensnivån hos ett fortfarande väsentligt antal lågutbildade arbetstagare, så att det blir möjligt för alla att anpassa sig till tekniska förändringar och framtida kompetensbehov; -Ta sig an problemet med det höga antalet elever som lämnar skolan genom att ge en andra chans till dem som går in i vuxenlivet utan avgångsbetyg, varvid man bör inrikta sig på särskilt angelägna områden som grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning, it-kunskap och språkinlärning. -Bekämpa socialt utanförskap som beror på t.ex. låg grundutbildningsnivå, arbetslöshet och isolering på landsbygden, som man i högre grad uppmärksammar med tanke på nuvarande demografiska tendenser och migrationstrender livslångt lärande och krav på utbildning för äldre arbetstagare och invandrare. -Se till att vuxenutbildningen är effektiv, ändamålsenlig och av hög kvalitet, så att man ökar det aktiva deltagandet i sådant lärande, särskilt bland mindre gynnade grupper Medlemsstaterna uppmanas att inleda arbetet med de frågor om vuxenutbildning som fastställs i dessa slutsatser och särskilt vidta de åtgärder som anges i bilagan till slutsatserna som svarar mot det särskilda sammanhanget och medlemsstaternas prioriteringar. Bland annat genom att stödja medlemsstaternas arbete med att vidareutveckla och förbättra vuxenutbildningen. Utkast till slutsatserna bifogas Förslag till beslut om ett europeiskt år för -Antagande av allmän inriktning KOM har föreslagit inrättandet av ett europeiskt år för kreativitet och innovation 2009. Kampanjerna kommer att genomföras med hjälp av befintliga gemenskapsprogram och då särskilt programmet för livslångt lärande och kulturprogrammet. Coreper I godkände Kommissionens ursprungliga förslag om en interinstitutionell överenskommelse som bas för genomförandet. Det formella beslutsförslag som ska behandlas är resultatet av krav från EP som begärt ett formellt medbeslutandeförfarande. Det övergripande målet med Europeiska året för kreativitet och innovation ska vara att stödja medlemsstaternas arbete för att främja kreativitet, genom livslångt lärande som en pådrivande kraft bakom innovation och som en viktig faktor som bidrar till utvecklingen av personlig, yrkesrelaterad, entreprenörsmässig och social kompetens och till att alla individer får en möjlighet att finna sin plats i samhället. De specifika målen för Europeiska året för kreativitet och innovation ska bl.a. vara att uppmärksamma följande faktorer som kan bidra till att främja kreativitet och innovativ förmåga: a)Tillhandahålla en miljö som är gynnsam för innovation, flexibilitet och anpassningsbarhet i en snabbföränderlig värld och för kreativ hantering av mångfald; alla former av innovation, även social och entreprenörsmässig innovation, bör beaktas. b)Stimulera estetisk förmåga, känslomässig utveckling, lateralt tänkande och intuition samt stimulera kreativitet hos alla barn från de tidigaste utvecklingsstadierna, inbegripet barnomsorg före skolstarten. c)Höja medvetenheten om vikten av kreativitet, innovation och entreprenörskap för den personliga utvecklingen, liksom för ekonomisk tillväxt och sysselsättning; skapa entreprenörsmässigt tänkande, särskilt bland ungdomar. d)Främja utbildning inom såväl grundläggande som avancerade matematiska, vetenskapliga och tekniska färdigheter som kan leda till teknisk innovation. e)Främja öppenhet inför förändring, kreativitet och problemlösning så att de betraktas som innovationsvänliga kompetenser, som går att överföra till en rad olika yrkesmässiga och sociala sammanhang. bek/UL/mr DG I - 2 A f)Bredda tillgången till och minska skillnaderna i tillgång till en rad olika kreativa former som uttrycker personligheten, genom hela den formella utbildningen, och särskilt under de viktigaste åren av ungdomarnas utbildning, så att deras personliga utveckling inte hindras. g)Höja medvetenheten bland människor om att kreativitet, kunskap och flexibilitet är viktiga för ett rikt och tillfredsställande liv i av snabba tekniska förändringar och global integration; och utrusta människor så att de kan förbättra sina karriärmöjligheter på alla områden där kreativitet och innovativ förmåga spelar en viktig roll. h)Främja nära relationer mellan konst, näringsliv, skolor och universitet. i)Utveckla kreativitet och innovativ förmåga genom icke-formell och informell ungdomsverksamhet. j)Uppmuntra dem som inte befinner sig på arbetsmarknaden att utveckla sin kreativa potential för sin personliga utveckling, och dem som söker arbete att förbättra sin attraktionskraft på arbetsmarknaden. k)Främja formgivning som en kreativ verksamhet som bidrar väsentligt till innovation, liksom innovationsförvaltning och färdigheter inom förvaltning av formgivning, inbegripet grundläggande kunskaper om skydd av immateriell äganderätt. l)Betona öppenhet inför kulturell mångfald som ett sätt att stimulera interkulturell kommunikation och konstnärlig korsbefruktning. m)Utveckla kreativitet och innovativ förmåga i privata och offentliga organisationer genom yrkesutbildning, och uppmuntra organisationer att använda människors kreativa förmåga på ett bättre sätt, såväl när det gäller anställda som kunder eller användare. stödjer utkastet till beslut Utkastet till beslut bifogas Utkast till slutsatser om att stödja kreativitet och innovation genom utbildning Rådet kommer på initiativ av ORDF att anta slutsatser om främjande av kreativitet och innovation i utbildningssektorn. Syftet är dels att uppmärksamma betydelsen av kreativitet och innovationsförmåga och dels att slutsatserna ska fungera som ett inspel inför det kommande europeiska året för kreativitet och innovation. Medlemsstaterna uppmanas i slutsatserna att överväga hur större samverkan kan främjas mellan kunskap och färdigheter å ena sidan och kreativitet å andra sidan, samt hur man bäst ska främja, övervaka och bedöma kreativitet och kapacitet för innovation, på alla utbildningsnivåer. Lärarna uppmuntras att utveckla sin yrkesroll som förmedlare av lärande och befrämjare av kreativitet, och hjälpa lärarutbildningsinstitutionerna att möta de nya krav som ställs på läraryrket, till exempel genom att främja samarbetsinriktade, elevcentrerade tillvägagångssätt, innovativa inlärningsmiljöer och användning av öppna utbildningsresurser. Vidare ska Medlemsländerna arbeta för att främja en lärandekultur genom att underlätta och stödja nätverk och partnerskap inbegripet det civila samhället och andra intressenter mellan utbildning och relaterade områden såsom kultur å ena sidan och yrkeslivet å andra sidan. Medlemsstaterna och Kommissionen ska enligt slutsatserna överväga att inbegripa främjandet av kreativitet och kapacitet för innovation bland målen för det nuvarande och det framtida europeiska samarbetet på utbildningsområdet som ett komplement till att främja och stödja tillämpningen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande och utforska lämpliga och effektiva medel på europeisk nivå såsom "peer learning" för att uppnå dessa mål på alla utbildningsnivåer och med perspektivet livslångt lärande, Medlemsstaterna ska också samverka för att stödja främjandet av kreativitet och innovation genom aktivt samarbete med relevanta internationella organisationer, i synnerhet och , i frågor såsom interkulturell utbildning, demokrati, tolerans och Gemensamma ansträngningar ska också vidtas för att uppmuntra och stödja utvecklingen, utbytet och spridningen av god praxis för evidensbaserad utbildningspolitik när det rör främjandet av kreativa och innovativa färdigheter i , Ämnet är också föremål för ministrarnas diskussion under mötet. Utkast till slutsatser bifogas bek/UL/mr DG I - 2 A C) Lägesbeskrivning för beslutet om Det första programmet inrättades 2004. EU:s mål med programmet är att höja kvaliteten i den högre utbildningen i EU genom att främja samarbete med andra länder. Universitet och högskolor inom EU kan samarbeta med varandra och studenter från länder utanför EU och EES kan få stipendier för att studera vid högskolorna. Det aktuella beslutet gäller en andra programperiod . Programmet är till stor del en ren fortsättning av det pågående programmet men det kompletteras med ett par nya aktiviteter. Budgeten kommer att uppgå till ca för (som jämförelse 230 miljoner för 2004-2008). Samarbetet måste gälla minst tre universitet från tre olika länder inom EU. De konsortier som blir antagna får ekonomiskt stöd för att driva mastersutbildningen under . bereder för tillfället EP ändringsförslag för att kunna nå en förstaläsningsöverenskommelse. D)Lägesbeskrivning avseende ändringar i Europeiska Yrkesutbildningsstiftelsens förordning bistår länder i EU:s närområde och andra länder som har samarbetsavtal med EU på yrkesutbildningsområdet. Den har 100 anställda, en årsbudget på och sitt säte i . Grundförordningen har ändrats . Syftet med Kommissionens aktuella förslag är att anpassa förordningen till och stiftelsens nuvarande verksamhet. E)Presentation av Kommissionen avseende en rekommendation för ett meritöverföringssystem för yrkesutbildning (ECVET) ECVET ska tydliggöra vad som ingår i olika länders yrkesutbildning genom att på ett metodologiskt sätt beskriva en kvalifikation i form av enheter av lärande som kan överföras och ackumuleras med hjälp av associerade poäng. Syftet med ECVET är att skapa ett instrument som underlättar överföring, ackumulering och erkännande av kunskap och kompetens. ECVET ska öka jämförbarheten och förståelsen för uppnådda kvalifikationer och kompetenser och därmed underlätta individens möjligheter att kunna studera och arbeta i olika länder. F) Presentation av Kommissionen avseende en rekommendation för ett ramverk för kvalitetssäkring inom yrkesutbildning Rekommendationen avser att bidra till Medlemsländernas arbete med att kontinuerligt stödja förbättringar inom yrkesutbildningen. förväntas bidra till ökad kvalitet inom yrkesutbildningen, hjälpa till att bygga ömsesidigt förtroende i de nationella systemen samt att bidra till att skapa ett gränslöst europeiskt område för utbildning. bek/UL/mr DG I - 2 A