rfr · GV0WRFR21 · 2008-06-01 00:00:00 — Robusthetsåtgärderna minskar totalt sett relativt utvecklingen. Det är den hårda konkurrensen som gör att man sjösätter och lanserar nya lösningar utan att det är säkrat och kvalitetssäkrat. Robusthetsåtgärderna och de finansiella musklerna från statens sida i detta minskar. Risken är att vi får fler kriser och incidenter som inträffar som ställer till oreda i samhället. . Grinneby, Sitic: Jag har några få bilder om vad vi redan gör. Ni har hört lite grann om hoten. Sitic, som berättade om, publicerar information om sårbarheter som kan hota tekniska system. Vi har i och med fått en lite utökad budget för att göra mer aktiva insatser åt de myndigheter som behöver det bäst. Kort kan man säga att när man ansluter något till Internet , som andra talare också har sagt, är man direkt en del av Internet. Man är också direkt angripen. Man råkar ut för saker och ting med detsamma. En oskyddad maskin som sätts upp på Internet är förmodligen övertagen . Om man vet om det eller inte avgörs av hur pass noga man observerar vad som händer i ens system. Någonstans vid någon kritisk punkt får man en kris. Man har så lite kontroll över systemet att ett problem uppkommer i verksamheten man bedriver. Det kan vara svårt att avgöra när det sker. I mitt perspektiv har du problem när den första angriparen har lyckats ta över en liten bit av din maskin. Men det kan dröja ganska länge innan du på något vis märker det. Vi försöker hjälpa myndigheterna att etablera en högre kunskapsnivå om det. Det har visat sig att en metod att hantera det är väldigt bra. Man måste följa någon typ av modell för att veta om man är på väg åt rätt håll eller inte. Sitic agerar efter principen att de som jobbar med detta är de som vet bäst. Man känner sina egna system. Man kan ta ett exempel. Du står och lagar mat hemma i köket, och plötsligt uppstår det något problem med såsen. Såsen skär sig och så vidare. Att det plötsligt ska komma in någon annan kock och rädda din sås är ganska osannolikt. Det är väldigt svårt att laga mat i någon annans kök. Du kan ha hjälp av att det står någon och tittar över axeln och ger dig goda råd . Det är på det sättet vi försöker agera . Detta är vår Siticmodell just . Vi har en sexstegsmodell där vi erbjuder myndigheter hjälp med att hantera de problem som uppstår. Vi kan också hjälpa dem med att avgöra om de har ett problem. Det är någonting vi redan gör . Sexstegsprocessen har en ganska kortfattad enordsrad med namn. Jag har skrivit till lite mer om hur man kan se på det hela. Det första är att bestämma: Har man ett problem eller inte? Är man hackad, som det populärt heter? Of- tast vet man inte det. Det gäller sedan att få stopp på det ymniga blodflödet ur patienten, som talade om. Man måste på något vis få hejd på problemsituationen med detsamma. Man måste ställa sig en fråga. De flesta människor hoppar sedan direkt till steg fem. Jag kan sammanfatta det för er. Ni sitter hemma och jobbar vid er dator. Den verkar gå lite långsamt. Då startar ni om den. Jag vet inte om det är någon som har gjort det. Det kan i varje fall hända. Ni har kört steg ett, två och fem i ett handgrepp. Det är färdigt där. Men ni vet inte vad det var som hände. Vi är intresserade av att ta reda på vad som egentligen hände. Där har vi hjälp av våra syster- och brodermyndigheter. Det finns gott om duktiga tekniker på andra myndigheter. Det kan vara intressant att veta vem som gjorde detta för att stoppa den personen från att agera likadant igen. Där är det återigen inte Sitic själv som agerar utan andra myndigheter tillhörande som hjälper oss. Det är inget konstigt med återhämtandet. Men sedan gäller det att se till att det inte händer igen. Det kan vi bara göra genom att i det här fallet utbilda myndigheterna. Vi tror inte att alla har kapacitet eller förmåga att göra det på egen hand. Vi hjälper till att köra den här processen hos myndigheterna så att de blir skickligare. På det sättet blir de bättre medborgare på Internet. Ordföranden: så mycket. Vi har gått igenom i rasande fart. är det för en kaffepaus. Ordföranden: går vi in på . Det ska handla om erfarenheter och utmaningar. , som är projektledare, ska förmedla erfarenheter och utmaningar. , : Tack för inbjudan att komma hit det är trevligt! , som den heter, har rullat . De budskap vi har jobbat med i kampanjen har varit desamma : Framför allt - använd nätet! Inse att det finns faror, och saker man kan göra för att skydda sig! Utgångspunkten för oss är att ha balans i budskapet. Det är lätt att skrämma människor genom att tala om alla faror som finns. är det viktigt att vi bevarar nätets möjligheter för allas bästa och för allas möjligheter. Det är alltså balansen i budskapet som är vår stora utmaning. Vi formulerar ofta det personliga ansvaret. Man har ett ansvar när man är på nätet, för man är en del av ett gemensamt trafiksystem. Det måste man tänka på när man agerar på nätet. Ett viktigt budskap är också sunt förnuft. Hur ser då sunt förnuft ut på nätet? Det är samma typ av sunt förnuft som finns i det vardagliga övriga livet. Detta är våra utgångspunkter. De intressenter jag visar här på bilden är de som står bakom kampanjen. Det är en blandning av myndigheter, organisationer och företag. De är inte i första hand sponsorer eller finansiärer, utan de är medspelare i ett gemensamt arbete. Det är en viktig hållning i vårt arbete att för att detta ska kunna fungera över tiden måste vi inse att vi gör saker och ting tillsammans. Min roll som projektledare är inte att driva kampanj utan att samordna intressenternas insatser så att det blir vettiga svar på den rätt stora efterfrågan på kunskap och information som faktiskt finns. Vem vänder vi oss till? Vi pratar om allmänheten de som inte har några speciella kunskaper om hur nätet och datorer fungerar. Det är hemsurfare, småföretagare, föräldrar och unga. Vi har speciellt jobbat med de äldre seniorerna. Vi har haft en stor ökning av användningen av nätet bland dem. Bland de äldre finns också en stor oro för vad som finns på nätet och vad som kan hända när man är där. En annan grupp som hyser stor oro är föräldrar. Det går alltmer upp för föräldrar att de inte vet vad barnen gör på nätet. Vi försöker i sammanhanget att prata mycket om vuxenansvaret. Man har ett vuxenansvar för att ta reda på hur nätet fungerar, vad barnen faktiskt gör där och vilka problem de kan möta som de kanske inte är vuxna nog att kunna hantera. Det är dessa vi vänder oss till en bred grupp. Vår verksamhet består av de saker jag visar på denna bild. Det har skapats mer av en idérörelse av människor ute i landet som tycker att det här med Internet och hur vi använder nätet är en viktig fråga. Vi har ett informatörsnätverk på drygt 2 000 människor runt omkring i landet. Till deras förfogande finns en webbplats med verktyg som successivt byggs ut med filmer, material och annat som man kan använda när man pratar om detta i skolan, på sin arbetsplats, bland äldre seniorer, på bibliotek, hos konsumentvägledare och annat. Vi har jobbat med en mycket handfast folder som vi inte skickar ut, utan försöker dela ut i olika sammanhang, till exempel på möten. Vi har under de här tre åren överlämnat ett ganska stort antal till ganska många människor. En av de viktiga saker vi har i verksamheten är vår expertpanel. De är intressenternas bästa människor när det gäller kunskap om hur nätet fungerar och hur man skyddar sig på nätet. Vi svarar kontinuerligt på tusentals frågor från allmänheten. Vi har en rätt stor frågedatabas. Om det är något vi har så är det bra koll på vad folk faktiskt inte vet. Det är en rätt stor spridning på det, och det är en ganska intressant kunskapsbas som vi kan titta på och se vad det är som folk egentligen undrar över. misstar man sig på var kunskapsnivån ligger i olika målgrupper. Vi kör också regionala möten; det här är ingen Stockholmsföreteelse. Vi är ute på rundturer i landet på flera olika ställen och har möten där vi samlar informatörer och intresserade människor. Det finns ganska många människor som är intresserade av de här frågeställningarna. De tycker att de vill engagera sig i att sprida kunskap vidare. Vi kör också en årsdag. Nästa årsdag är . Vi försöker att med hjälp av SVT få den inspelad och tv-sänd så att vi kan återanvända de intressanta diskussioner som förs på många sätt via webben, ute på möten och annat. Vad har vi då för erfarenheter? Om man pratar om att driva kampanj kan man säga att det här nog är en av de enklare man kan göra. Det finns ett oerhört positivt mottagande av de budskap som finns och när det gäller vikten av frågeställningarna. När vi började med Surfa Lugnt hade vi rätt mycket tekniska utgångspunkter. Det finns ett antal tekniska saker man kan göra för att skydda sig. Men vi har alltmer insett att man inte kan prata teknik med allmänheten. Man måste prata om teknik och användning. Det är först då tekniken får ett värde för folk. Vi har alltså rört oss erfarenhetsmässigt från teknik till teknik och användning. Vi har en mångfald kontakter. Jag vill påstå att alla grupper och nästan alla åldrar vänder sig till oss eller till våra informatörer i olika sammanhang och vill veta mer. Det tycker jag är intressant. Jag kan inte säga att vi har tänkt ut hur det går till, men jag skulle tycka att det vore oerhört intressant om vi framöver kunde fundera på varför Surfa Lugnt har fått en sådan mångfaldsingång hos så väldigt många. Trots att vi har intressenter bakom oss som gärna lyfter fram att de finns med i olika sammanhang uppfattas vi som en objektiv kraft i informationsgivningen. kan man nog säga att vi har funnit ett uthålligt arbetssätt. Vi har inte jättestora resurser; det är mycket intressenternas egna insatser det handlar om. Men vi är uthålliga, och är kampanjen egentligen mindre av kampanj och mer av process. Vilka är våra utmaningar? Vi började med att prata om varför man ska skydda sig på nätet. Det känns som en lite passerad fråga . handlar frågan mer om vad det är som är problemet och hur man gör. Surfa Lugnt kanske går från att vara en informationskampanj till att egentligen mer bli en utbildningssatsning. Vi har ett antal utmaningar som vi bör fundera på . En är att vi inte har organisation och resurser för att driva utbildning. En annan är att utbildning för så här breda målgrupper är komplicerat. Vi rör oss med Internet över generationer. Hur man funderar som ungdom på nätets säkerhet är en helt annan utgångspunkt är hur man gör det som senior. Det gör att vi inte kan göra ett utbildningspaket, utan vi får göra många paket som tar hänsyn till att folk har tagit till sig nätet under på olika sätt. kommer generationer som aldrig har upplevt något annat än nätet. Men vi har också stora grupper för vilka nätet är någonting ganska nytt fortfarande. Vi har säkert också en del att göra bland våra intressenter när det gäller att skapa bättre användarvänlighet. Om man tittar på de frågeställningar och annat som vi möter till och från kan man säga att de produkter och andra tjänster som vi använder för att öka säkerheten inte är alldeles användarvänliga. Där har vi säkert en del att göra också när vi ska paketera utbildning och annat framöver. Men för mig är den viktigaste utmaningen framöver att det inte längre räcker med att tala om att det finns problem. Vi måste också hjälpa folk mycket konkret med hur man fixar problemen. Ordföranden: så mycket! Det här är kanske den absolut svagaste länken i vårt informationssystem i ett säkerhetsperspektiv. Det handlar om nyfikenheten som gör att människor klickar på allt möjligt och omöjligt och att mana till eftertanke när man är ute och surfar. Ordföranden: går vi vidare till dagens sista föreläsning. Den handlar om Internetframsyn ett projekt inom IVA och IT-säkerhet som , som är projektledare, ska berätta om. , : Tack så mycket för att vi fick komma hit och prata om Internetframsyn! Jag heter och är projektledare på , men också ordförande för i . Min presentation kommer att vara i två avsnitt. Jag ska måla med ganska breda perspektiv när det gäller vad projektet har åstadkommit och sedan komma in på lite mer detaljer om IT-säkerhet. IVA är en ingenjörsvetenskapsakademi en av de äldsta i världen. De har som motto att vara till nytta för samhället och att främja tekniska och ekonomiska vetenskaper, näringsliv och utveckling. Som ordförande sade inledningsvis handlar det om framtiden. In- ternetframsyn har alltså tittat in i denna framtid, närmare bestämt . De mål som man har satt upp för projektet är att med utgångspunkt i dagens situation och stöd från forskning och utveckling som pågår ta fram åtgärder så att kan vara en framgångsrik Internetnation . Projektet ska också prioritera ett antal förslag och peka på vilka personer eller organisationer som ska göra någonting med förslagen så att det går att realisera målbilden . De som är tänkta att bli primära målgrupper är personer och organisationer inom näringslivet och inom offentlig sektor. Vi har också för avsikt att mäta i den sekundära målgruppen, det vill säga hos allmänheten, för att se om den här effekten har uppstått. Ett så stort projekt som Internetframsyn, som har omfattat ett 50-tal personer, har alltså pågått under . Vi har delat in projektet i tre olika pane- Det är en användarpanel som har tagit fram de krav som användarna kan tänkas ha och ställt dem mot infrastrukturpanelen, som har haft till uppgift att försöka ta fram scenarier när det gäller om detta går att realisera. Det handlar om de kapaciteter och annat som kan krävas för framtidens videokonferenser. Kommer vi att ha sådana nät och den kvalitet på näten som vi behöver? En panel säkerhets- och juridikpanelen är den som har arbetat med det ämne som jag ska komma tillbaka till lite mer i detalj. Det finns en tung rapport som kommer att levereras . Jag kommer tillbaka lite närmare till det. Jag visar här några av de områden som man behöver adressera för att bestämma hur kan bli en framstående Internetnation. Det första är en avancerad användning, men man måste också tänka på nyttoaspekten av användningen. I har vi hög användning inom företag, myndigheter och privatpersoner. Om vi gör en internationell mätning ligger vi bland de bästa länderna i det avseendet. Om vi tittar på utnyttjandegrad i applikationer ser vi att är ett land med många applikationer. Vi har hört om den offentliga sektorn och myndighetsförvaltningen . Alltmer av detta läggs på Internet. Nästa block är tillgången till bredband och tjänster. är ett land med mycket kopparnät, som ni säkert läser om i tidningarna. Det finns ju problem med detta. Men vi har också en väl utbyggd industri och kunskap när det gäller radio och Internet över bredband. Vi har också fiber. De ökade kraven ställer krav på högre hastigheter, och där använder vi mycket av fiberteknologi. Det finns en viktig sak när det gäller tjänster. En sådan här industri växer upp ur tekniken, så att säga. På det viset kan tjänsterna ofta bli lite isolerade på olika operatörer. Vi pratar om att försöka skapa en gemensam tjänstemarknad så att det ska vara möjligt att komma åt en tjänst. Man kan till exempel tänka sig att man ska kunna komma åt 3:s musiktjänst från Tele 2 eller från TDC. Så ser en framtid ut. har många duktiga personer som är ledande i internationella verksamheter. Många av dem sitter här i salongen , har jag sett. Men vi behöver stärka vårt avtryck internationellt, framför allt när det gäller tjänster. Vi har också en forsknings- och utvecklingsverksamhet i som man kan säga är lite spridd på många händer. Här tror vi att man ska stärka och samverka bättre och kanske specialisera sig på vissa områden inom vissa forskningsbegrepp för att kunna bli internationellt konkurrenskraftig. Jag visar här resultatet av projektet . Det är tio stycken fokuserade områden. Det första är ökad tillit till Internet. Jag kommer att prata lite mer om det i samband med de kommande bilderna. Nummer två är en gemensam öppen tjänstemarknad en infrastruktur för framtidens Internettjänster. Vi måste också lära oss att utnyttja de möjligheter som skapas både inom företag och inom offentlig sektor. Offentlig sektor har mycket kunnande som andra länder inte har. Det skapar en möjlighet. Vi måste också se till att vi får ett företagsvänligt klimat. Många små företag strävar och stretar med små möjligheter för att försöka konkurrera på den internationella marknaden. Här kan många svenska institutioner hjälpa till. Vi har pratat om den digitala klyftan. Vi tycker att det känns destruktivt, och vill i stället prata om den digitala trappan där alla människor kan ta ett steg. Inget steg är för litet eller för obetydligt för den individ som tar det här steget. Vi vill gärna se att trappan leder till himlen. Den har alltså inget sista steg, utan man kan röra sig uppåt . Vi anser att vi måste få ett flexibelt arbetsliv ett arbetsliv där man inte är bunden till ort eller till terminal utan flexibel. Begreppet arbeta hemifrån får alltså en större dimension. Man frånkopplar sig från den fysikaliteten. Vi anser också att det finns mycket att göra här när det gäller skolan. Vi vill gärna se IT-baserad pedagogik på lärarnivå. Det gäller alltså och utbildningen av lärarna. Vi vill också se något som vi kallar för dataslöjd, precis som i syslöjd och metallslöjd. Där skulle man få lära sig sådant som: Hur är det att koppla ihop sina datorer? Vad är det för brandväggar? Hur fungerar det ena och det andra? Vi tror att det skulle vara ett viktigt grundämne för . När det gäller forskning, utveckling och innovationer har mycket resurser. Tyvärr är de lite spridda, så vi tror att en sammanfattning och en samling skulle vara viktig. När det gäller internationell profilering så är ju Internet internationellt. Vi måste lära oss och vi måste förstå att vi arbetar på en internationell marknad. Där måste vi synas och finnas. kommer jag till det andra avsnittet, som handlar om säkerhet och innovativitet. Internets framsyn har tagit fram en rapport per varje sådan här panel. Jag har här en kopia en förhandsutgåva från juridik- och säkerhetspanelen. Den som är ledare och ordförande för panelen finns här i salen. Det är , som sitter här någonstans. Han kommer från advokatfirman , och han har gjort det här arbetet. Jag skulle vilja prata om den säkerhet som projektet har kommit fram till. Det är tre punkter som är viktiga. Den första är tillitsbegreppet. Användare, leverantörer, företag och myndigheter måste ta ett gemensamt ansvar för informationssäkerheten. Det ska naturligt vara så att den personliga integriteten ska ha ett adekvat skydd även i den elektroniska miljön. Den snabba utvecklingen av Internet ställer naturligtvis krav på att lagstiftningen hänger med. Vi hörde från KBM att man var fundersam över hur lagstiftningen fungerar visavi tiden och snabbheten på Internet. Vi gör samma analys. Vi anser att man bör göra en översyn av den straffrättsliga och civilrättsliga lagen. Jag ska nu komma till en mycket konkret sak. När det gäller att bekämpa IT-brottsligheten tycker vi att man bör pröva idén att se det på liknande sätt som miljöbrott och ekonomiska brott. Man bör försöka inrätta en liknande funktion. Punkt två är att man behöver ha en välspridd acceptans när det gäller e- identiteter. Vi tycker att och bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att driva den färdplan för e-legitimitet som redan är på gång hos Verva. Jag såg Vervas representant för tekniken som bänkgranne med mig här. Slutligen tycker vi att e-legitimiteten ska vara plattforms- och terminaloberoende. Den ska finnas både på laptop och på mobiltelefoner, naturligtvis. Den tredje punkten är en generell kvalitetsguide för Internetförbindelser. Ni vet alla att man får , och så vidare. Här tycker vi att branschen bör ta ansvar för att specificera Internetförbindelserna och att Konsument- och telerådgivningsbyrån tillsammans med marknadens parter, PTS och konsumenter och andra aktörer ska arbeta för en sådan specifikation. Tillit och tillgänglighet går hand i hand; visst är det så. Tillit till Internet är en förutsättning för att användarna ska känna sig tillfredsställda. Tjänstetillhandahållare och användare har ett gemensamt ansvar för att säkra funktionaliteten. Här tycker vi att Level Agreement som är vanligt mellan företag och Internetleverantörer också ska användas för privatpersoner och kanske också på andra ställen. Då får man en tydligare roll mellan leverantör och konsument. Vi har hört mycket om kriget på Internet. Vi upplever att det kommer att fortsätta. Vi har ju hört många som har pratat om det ämnet . Attackerna kommer att vara organiserade av grupper som kommer att använda detta för utpressning, terrorattacker och annat. Vi gör samma analys som den vi hörde om här tidigare . Vi ser också att spam, virus och spyware kommer att fortsätta. Men de motmedel som vi har, som jag vet att Surfa Lugnt så förtjänstfullt går ut och berättar om, kommer också att finnas. Krigföringen kommer att fortsätta oberoende av terminal. Den kommer att flytta in även i mobilvärlden . Min fjärde punkt är mycket konkret. Den som har arbetat med det här, , finns också i lokalen. Det handlar om informationssäkerhet. Informationssäkerheten bidrar till skydd mot förvanskning av information som hotar den personliga integriteten. KBM pratade mycket om det här området. Det finns faktiskt ett resultat. Det är gjort av . Den finns inom Sunet, det statliga universitetsnätet. De har tagit fram en handbok i IT-säkerhet. Länken finns längst ned här. Jag skulle vilja säga till alla myndigheter: Titta på den och dra lärdom av den! Det är ett färdigt resultat och material. Det är uppdaterat, och författaren finns här i lokalen. Det är bara att använda det. vill jag berätta lite mer om Internetframsyn. Det finns en broschyr som ligger i ett antal exemplar vid utgången av salen här. Vi har en slutkonferens . Det går fortfarande att anmäla sig. Vi har över 150 anmälningar, och det finns fortfarande utrymme kvar i Wallenbergssalen, där vi kommer att hålla till. Det går bra att anmäla sig på IVAs hemsida. Den rapport som jag höll upp kommer tillsammans med ett antal andra att finns tillgängliga då. De som har varit med och hjälpt oss i arbetet är elva stycken medfinansiärer och medarbetare. Ni ser dem på bilden jag visar här. Jag vill tacka dem officiellt för allt det arbete som de har gjort med oss och för oss . Ordföranden: ska du ha! Där fick du med lite reklam på slutet; det var driftigt gjort. Ordföranden: övergår nu till en frågestund där ledamöterna har möjlighet att ställa frågor. Jag ber om korta koncisa frågor och, om möjligt, även korta koncisa svar. (): Herr ordförande! Tack, alla föreläsare, för intressanta föredragningar! ska alla svenskar som vill kunna få en e- legitimation, e-ID. Det har Verva med flera lagt fram förslag om. Vi hörde precis från IVA nämna det också. Målet är att e- legitimationen ska kunna användas med olika typer av teknik oberoende av utgivare inom statens ramverk. E-ID används av flera svenska myndigheter vid kommunikation med till exempel kommunerna. Myndigheterna har dock inte lyckats enas om en enda lösning. Vissa myndigheter kräver att den kommunala tjänstemannen identifierar sig med e-ID vid översändning av viktiga handlingar. Andra hänvisar till en hemsida med en särskild inloggning. Ytterligare några tycker att det går lika bra att skicka handlingarna med budbil eller att tjänstemannen själv traskar i väg med sin portfölj till myndigheten. Det känns inte bra att de statliga myndigheterna använder sig av olika lösningar för identifikation, framför allt inte säkerhetsmässigt. Min fråga är främst riktad till representanterna för PTS och IVA, men även .SE. Hur kan myndigheterna kraftsamla och komma fram till en gemensam lösning för att nå de mål om elektronisk identifikation som Verva har satt upp? , : Det här är inte PTS verksamhetsområde annat än att vi förstås liksom alla myndigheter har anledning att ha identifikationssystem av våra intressenter.