rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — En bakgrund till användningen av dessa styrmedel är att det sällan har satts ett klart pris på miljövärden eller miljöskador, vilket gör att en konsument inte ser i priset på varan eller tjänsten vad det verkligen kostar att konsumera den. En annan bakgrund är att t.ex. vatten och biologisk mångfald kan ses som gemensamma nyttigheter som många inte känner något individuellt ansvar för. Med positiva ekonomiska styrmedel avses sådana som är tänkta att fungera som en morot. Det handlar om styrmedel som leder till inkomster eller lättnader i form av skatterabatter (lägre skatt, avdrag), skattebefrielse (ingen skatt alls), återbäring (pant) och subventioner i form av statliga eller kommunala bidrag och stöd. Andra styrmedel kan betecknas som negativa och mer fungera som en piska. Ekonomiska styrmedel som innebär utgifter för den som försämrar miljön är främst skatter och avgifter. Elcertifikat och utsläppshandel är exempel på marknadsbaserade ekonomiska styrmedel. Grön skatteväxling är ett annat begrepp bland de ekonomiska styrmedlen för miljön. menar att ett effektiv ekonomiskt styrmedel för miljön kännetecknas av att styrmedlet leder till att det önskade miljömålet uppnås snabbast möjligt till lägsta möjliga kostnad som det helst också stimulerar teknisk utveckling och gör det ekonomisk lönsamt att förbättra produktionsprocesser och ändra konsumtionsmönster. Ekonomiska styrmedel är en internationellt uppmärksammad fråga. I uppmanas världens länder att öka användningen av ekonomiska styrmedel. , i genomförandeplanen från för hållbar utveckling (2002), skriver världens länder att de ska fortsätta att främja en internalisering av miljökostnader och användning av ekonomiska styrmedel, med beaktande av att förorenaren i princip ska bära kostnaderna för föroreningarna, med vederbörlig hänsyn till allmänintresset samt utan att snedvrida internationell handel och internationella investeringar. Även har visat hur medlemsländerna ska kunna öka användningen av miljöskatter och miljöavgifter. Att använda ekonomiska styrmedel är också en del av miljöpolitiken inom EU och framhävs i det sjätte miljöhandlingsprogrammet. Likaså har krävt att miljöskatter ska kunna införas BILAGA 2 FYRA STYRMEDEL INOM MILJÖOMRÅDET på gemensam EU-nivå. Som exempel på positiva ekonomiska styrmedel inom jordbruksområdet kan nämnas ersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet, och ett negativt ekonomiskt styrmedel är skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel. beslutade att anslå sammanlagt för miljö- och naturvård, varav på det nyinrättade anslaget för havsmiljö. Anslaget för åtgärder för biologisk mångfald uppgår 2008 till och används bl.a. för åtgärder med bäring på havsmiljön.330 Ett annat styrmedel är samhällsplanering, vilket används för att ändra faktorer i samhället i syfte att skapa bättre förutsättningar för bl.a. ett miljövänligt beteende. och har kartlagt metoder och verktyg för att planera och arbeta med miljömål i den fysiska planeringen. Information används både för att direkt påverka människors beteende och för att informera om andra och mer styrande styrmedel. menar att information är ett nödvändigt men inte i sig själv tillräckligt styrmedel för att lösa miljöproblem. Informationsmottagaren är inte tvingad att göra någonting av det som informationen handlar om. Även om informationen inte direkt leder till ändrade beteenden kan det ändå öka kunskaper och påverka attityder så att människor lättare accepterar samhälleliga beslut om t.ex. ökade kostnader eller inskränkningar i friheten att välja. Det är också svårt att avgöra t.ex. hur effektiv just en informationskampanj har varit för att påverka beteenden och attityder. Information anses vara mest effektiv som styrmedel om mottagarna är direkt berörda och kan tala om för avsändaren vilken sorts information de vill ha och behöver. Att visa upp goda exempel är en väg att gå när information används som styrmedel. och andra myndigheter har fått en rad regeringsuppdrag med anledning av miljömålsproposition och havsmiljöskrivelse. Bland annat har verket tagit fram en strategi för information om miljötillståndet i havet. Strategin tar upp hur information om miljötillståndet i havet ska förbättras. Rapporten innehåller också resultaten från en undersökning om olika målgruppers syn på information om havsmiljön och hur indikatorer kan utformas.331 2007/08:1, bet. 2007/08:MJU2. 331Naturvårdsverket, 2007e. samordnar regeringens miljöpolitik. ansvarar för frågor rörande vatten och hav. I detta ingår vattenvård, försurning, miljögifter, havsmiljö, föroreningar, oljeutsläpp och överfiske. Enheterna inom sköter det löpande arbetet, bl.a. bereder enheterna regeringens beslut. Havsmiljöfrågor handläggs av enheten för naturresurser. Genomförandet överlämnas oftast till departementets myndigheter. Havsmiljöfrågor berör även flera andra departement. Som exempel kan nämnas som ansvarar för bl.a. fiske, jordbruk och skogsbruk samt Näringsdepartmentet som ansvarar för bl.a. sjöfartsfrågor. är förvaltningsmyndighet på miljöområdet och ska vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete ska syfta till att främja en hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. De miljökvalitetsmål som har fastställt och strategierna för att nå målen ska vara vägledande i arbetet.332 huvudsakliga uppgifter är att föreslå mål, åtgärder och styrmedel i miljöpolitiken och miljöarbetet, genomföra miljöpolitiska beslut om statliga anslag, lagtillämpning m.m. samt följa upp och utvärdera miljösituationen och miljöarbetet. Av tabellen nedan framgår hur verkets kostnader fördelas på olika verksamhetsgrenar. Tabell B. kostnader (tkr) Källa: , 2008a. 332 Förordning (2007:1052) med instruktion för . BILAGA 3 AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET roll i vattenförvaltningen är att ta fram föreskrifter, allmänna råd och annan vägledning, representera i EU-arbetet och rapportera resultat till EU. Av årsredovisning framgår att verket har använt för länsstyrelsernas, vattenmyndigheternas och de centrala verkens arbete med vattenförvaltning enligt EU:s ramdirektiv för vatten. Vid verket finns vidare och Samordningsgruppen för havsmiljöfrågor som är inrättade av regeringen för att öka samordningen i havsmiljöfrågor. Det finns även bl.a. ett miljömålsråd som är knutet till Na- turvårdsverket och som arbetar med uppföljning och utvärdering av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen. ska följa upp och utvärdera utvecklingen mot miljökvalitetsmålen, rapportera till regeringen om hur arbetet mot miljömålen går och vad som ytterligare behöver göras, samordna informationsinsatser från miljömålsmyndigheterna, övergripande samordna regional fördelning av miljökvalitetsmål och delmål samt fördela medel till miljöövervakning och miljömålsuppföljning.333 Tillsyns- och föreskriftsrådet är ett samråds- och samverkansorgan för myndigheternas arbete i frågor som rör tillsyn och föreskrifter enligt . Rådet är administrativt knutet till . I varje län finns en länsstyrelse som svarar för den statliga förvaltningen i länet, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. ska verka för att nationella mål får genomslag i länet som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv samordna olika samhällsintressen inom myndighetens ansvarsområde. ska främja länets utveckling och noga följa länets tillstånd samt underrätta regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat där. har bl.a. uppgifter i fråga om naturvård och miljöskydd, lantbruk, fiske, hållbar samhällsplanering och boende samt förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön. ska vidare bl.a. verka för att de av fastställda miljökvalitetsmålen uppnås och därvid svara för regionalt mål- och uppföljningsarbete, stödja kommunerna med underlag för deras miljömålsarbete samt verka för att målen får genomslag i den lokala och regionala samhällsplaneringen.334 Vid tre av länsstyrelserna finns s.k. informationscentraler: -Informationscentralen för , -Informationscentralen för Egentliga , -Informationscentralen för , . 333Miljömålsrådets uppgifter regleras i förordning (2001:1096) med instruktion för . 334Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 3 Dessa är placerade på respektive länsstyrelse i de tre orter där finns. Exempelvis Informationscentralen för Egentliga vid i har som syfte att informera om storskaliga händelser i havsmiljön, dvs. händelser som inte är lokalt begränsade. Informationscentralen bevakar havsområdet från ned till (exklusive och ) med hjälp av utförare av såväl internationell som nationell, regional och lokal miljöövervakning inom hela . Centralen samarbetar med och (SMF) som förmedlare av aktuella data från havsområdet insamlade inom den nationella miljöövervakningen men också som kunskapskällor rörande viktiga frågor i havsmiljön.335 Informationscentralerna har utvärderats på uppdrag av . Enligt utvärderingen uppfyller de huvudsakligen de huvudsyften som formulerades då de inrättades, men de har i avsaknad av formell styrning utvecklats i olika riktning.336 beslutade att ska delas in i fem vattendistrikt med en vattenmyndighet i varje distrikt. i varje vattendistrikt har utsetts till vattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön inom distriktet. För varje vattenmyndighet finns det en särskild vattendelegation med uppgift att fatta beslut inom vattenmyndighetens ansvarsområde. Ordförande för delegationen är landshövdingen i det län som svarar för vattenmyndigheten. Delegationens medlemmar utses av regeringen. inom vattendistriktet har ett beredningssekretariat med uppgift att ta fram underlag och bistå vattenmyndigheten i uppdraget.337 -i har utsetts att ansvara för i . Hela och huvuddelen av utgör . -i är vattenmyndighet för vattendistrikt. Gränserna för distriktet följer vattnets väg från i söder till och med Leduån i södra . -i är utsedd till vattenmyndighet i Norra vattendistrikt. Distriktet omfattar hela eller delar av , , , , , och . -i län är utsedd till vattenmyndighet i Södra vattendistrikt. Distriktet omfattar , en stor del av , , , och en stor del av . Alla landområden med avrinning till från och med till och med ingår i distriktet. BILAGA 3 AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET -i är vattenmyndighet i vattendistrikt. Västerhavsdistriktet omfattar åarna i norra till källflöden i och . Helt eller delvis inom distriktet finns 9 län och 112 kommuner samt ett trettiotal vattenvårdsförbund. Vattenmyndigheternas arbetssätt är indelat i fem moment. 1.Beskriva och kartlägga sina vattenförekomster (sjöar, vattendrag, vatten i övergångszon, kustvatten och grundvatten). I detta ingår att inventera och analysera påverkan av mänsklig verksamhet samt att genomföra en ekonomisk analys av vattenanvändningen. 2.Klassificera nuvarande status på dessa vattenförekomster i förhållande till det som ska uppnås (fastställa miljökvalitetsnormen), och då särskilt beakta om vattenförekomsten är kraftigt modifierad eller konstgjord samt behov av eventuella undantag. 3.Utarbeta åtgärdsprogram för att uppnå miljökvalitetsnormerna. 4.Övervaka miljötillståndet i de olika vattenförekomsterna för att kontrollera om åtgärder har effekt och utvärdera vilka fortsatta åtgärder som behövs. 5.Genom förvaltningsplaner sammanfatta och kommunicera ovanstående process med berörda, såväl allmänheten som myndigheter. De olika momenten innehåller både naturvetenskapliga och ekonomiska analyser. Arbetet sker i sexårscykler och under processen ska vattenmyndigheterna samverka med kommuner och andra intressenter. har ansvar för att ta fram föreskrifter, allmänna råd och vägledning för olika moment som rör ytvatten i vattenförvaltningen. geologiska undersökning (SGU) har ett liknande ansvar för grundvatten.338 Kemikalieinspektionen (KemI) är, i den mån inte någon annan myndighet har uppgiften, förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- och miljörisker med kemiska produkter, varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt och biotekniska organismer. KemI ansvarar för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.339 har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för sjöfarten. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. En av huvuduppgifter är att svara för att sjöfartens påverkan på miljön minimeras. Verksamheten ska bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfar- 339Förordning (2007:1064) med instruktion för Kemikalieinspektionen. AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 3 Sjösäkerheten i fritidsbåtstrafiken ska främjas genom information och rådgivande verksamhet. Fritidsbåtstrafikens intressen i övrigt liksom fiskets och marinens intressen ska beaktas.340 är ett affärsverk som bl.a. svarar för sjöfartens säkerhet och framkomlighet. Genom har verket ansvaret för införlivandet av en mängd internationella bestämmelser i svenskt regelverk. är även huvudman för som består av representanter för olika myndigheter och andra aktörer. är förvaltningsmyndighet för bevarande och nyttjande av fiskresurserna. Myndigheten har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för miljöfrågor med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. Myndigheten ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Myndigheten ska bl.a. verka för ett rikt och varierat fiskbestånd, en ekologiskt hållbar förvaltning av fiskresurserna samt ett ekologiskt hållbart och miljöanpassat fiske och vattenbruk samt ha ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet.341 har som förvaltningsmyndighet inom jordbrukets område till uppgift att arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Verket har bl.a. ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet. Myndigheten ska enligt sin instruktion vidta åtgärder i syfte att bl.a. jordbrukets belastning på miljön blir så liten som möjligt.342 har till uppgift att bedriva sjöövervakning och utföra räddningstjänst till sjöss. ska också ha förmåga att förebygga, motstå och hantera krissituationer inom sitt ansvarsområde. Verksamheten bedrivs inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon samt på land i anslutning till dessa vatten. I uppgift att bedriva sjöövervakning ingår att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksamhet samt kontroll och tillsyn. ska bedriva tillsyns- och kontrollverksamhet i fråga om bl.a. skydd av miljö- och naturvårdsintressen. ska vidare bl.a. ansvara för miljöräddningstjänsten till sjöss i syfte att begränsa konsekvenserna av olyckor och utsläpp.343 Utredningen om befogenheter lämnade sitt betänkande . Där konstateras bl.a. att samhällets samlade brottsbekämpande resurser skulle kunna utnyttjas effektivare och fler brott beivras om 340Förordning (2007:1161) med instruktion för . 341Förordning (2007:1045) med instruktion för . 342Förordning (2007:1042) med instruktion för . 343Förordning (2007:853) med instruktion för . BILAGA 3 AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET i ökad utsträckning kunde utnyttjas som en självständig resurs vid sidan av polisen och tullen.344 är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, för fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelsen och för boendefrågor. ska inom sina ansvarsområden främja en hållbar utveckling. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för miljöfrågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. Verket ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter. har ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet.345 () är förvaltningsmyndighet för meteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska frågor. ska inhämta och förmedla kunskaper om landets meteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska förhållanden.346 bedriver bl.a. regelbunden övervakning av havsmiljön i utsjöområden och är nationell datavärd för oceanografiska och biologiska miljöövervakningsdata.347 geologiska undersökning (SGU) geologiska undersökning (SGU) är förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. SGU ska bl.a. ansvara för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet.348 Kommunerna har bl.a. ansvar för miljö- och hälsoskydd. I varje kommun finns en miljömyndighet som ansvarar för den lokala tillsynen av miljöfarliga verksamheter enligt . ger råd till de kommunala miljömyndigheternas arbete samt följer upp och utvärderar deras verksamhet. Vattenvårdsförbunden och kustvattenvårdsförbunden organiserar lokala och regionala intressenter inom ett kustområde, bl.a. kommuner, industrier, landsting, företag och jordbruksorganisationer. 345Förordning (2007:1065) med instruktion för . 346Förordning (2007:1053) med instruktion för . 348Förordning (2007:1318) med instruktion för geologiska undersökning. AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 3 vattenprovtagning (recipientkontroll). Förbunden kan också initiera och organisera genomförandet av olika vattenvårdsåtgärder. Det finns ett stort antal vattenvårdsförbund och kustvattenvårdsförbund i Sverige.349 Ett exempel är , vars verksamhet började . Medlemmar i vattenvårdsförbundet är företag och kommuner med egna utsläpp i havet eller som indirekt påverkar eller påverkas av miljön i havet. Förbundet utför undersökningar i den miljön. var kostnaden för undersökningsprogrammet ca inklusive de medel som avsätts för analyser av miljögifter.350 Ett annat exempel är läns kustvattenkommitté som ansvarar för den samordnade kustvattenkontrollen i län. I kommittén ingår sju kustkommuner och sju av länets större företag. Kommittén har samordnat arbetet med provtagningar . har anlitats som konsult och har i sin tur anlitat , och för att utföra en del mätningar. uppgick kostnaden för kontrollprogrammet till ca 2,8 miljoner kronor.351 Ett stort antal övriga aktörer är på olika sätt involverade i frågor som handlar om havsmiljö.352 Bland annat olika miljöorganisationer är engagerade i havsmiljöfrågor. Som exempel kan nämnas som är en politiskt och religiöst obunden ideell förening med omsorgen om miljön som drivkraft. arbetar med havsmiljöfrågor på en rad olika sätt.353 ingår i . Världsnaturfonden (for Nature, WWF) är en oberoende och partipolitiskt obunden naturvårdsorganisation, med syftet att bedriva naturvårdsarbete där akuta eller långsiktiga åtgärder är nödvändiga för att bevara utrotningshotade växt- och djurarter eller hela naturtyper. verksamhet är inriktad på att öka antalet reservat och i ökande grad arbeta med fiskefrågor. WWF ingår i . är en internationell miljöorganisation som vill konfrontera global miljöförstöring och driva fram lösningar som leder till en värld i fred och ekologisk balans. arbetar bl.a. med havsmiljöfrågor och menar att vi måste se till både våra och till kommande generationers behov. Frågor kring haven och havsmiljön tas även upp av olika bransch- och intresseorganisationer. är en branschorganisation för svensk sjöfartsnäring. Föreningen representerar svenska rederier med verksamhet över hela världen, med uppgift att skapa goda konkurrensvillkor.354 Sjöfartsforum är en ideell intresseförening med syfte att främja sjöfartens intressen.355 Hamnar är hamnföretagens bransch- och arbetsgivaror- 349IVL, 2007 och webbplatsen . 350Webbplatsen och IVL, 2007. 351Webbplatsen och IVL, 2007. 352Se bl.a. webbplatsen . BILAGA 3 AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET Hamnar förhandlar om löner och andra anställningsvillkor samt arbetar med branschfrågor som infrastruktur-, miljö- och säkerhetsfrågor.356 arbetar på olika sätt med miljöfrågor. menar att miljödebatten ska handla om hur man skapar en framtidsinriktad miljöpolitik genom tillväxt. Svenskt Näringslivs uppfattning är att näringslivet som omfattas av generellt har kommit långt i sitt arbete med att vidta åtgärder internt i processerna och externt i reningsanläggningar i syfte att minska utsläppen till vatten och luft.357 är en organisation för båtägare som verkar för gott sjömanskap, vilket inbegriper hänsyn till den miljön.358 har som syfte att fungera som talesman för den svenska VA-branschen, med budskapet Friskt vatten och rena sjöar. Svenskt Vatten arbetar med att tydliggöra och stärka VA- verksamhetens roll i samhället, bl.a. genom att organisera samarbete och kunskapsspridning i tekniska, administrativa och ekonomiska frågor. Organisationen arbetar bl.a. med att ta fram en översikt över svensk vattenforskning. Föreningen är en rikstäckande ideell och opolitisk förening inom VA- området, som verkar för rätt hushållning och vård av vattentillgångarna samt för en god vattenmiljö. , , , , och Hamnar ingår i . Inom fiskeområdet finns bl.a. () som är en gemensam organisation för yrkesfiskare. SFR ingår i . är en ideell organisation som har till uppgift att tillvarata medlemmarnas intressen i frågor rörande sportfiske. Sportfiskarna ingår i . är den samlade organisationen för handel och industri inom fiskets område i . Krav arbetar med att på olika sätt främja ekologisk produktion och konsumtion, bl.a. fisk. Arbetet sker genom regelutveckling, internationellt samarbete, opinionsbildning, marknadsföring och information m.m. () ser vattenfrågorna som en av de viktigaste miljöfrågorna och betonar att lantbruket och livsmedelsproduktionen är beroende av och påverkar vattenmiljön på många olika sätt. Djuren och grödorna behöver tillgång till vatten men odlingen och djurhållningen påverkar också vattenmiljön. Näringsläckage från åkermarken och rester av växtskyddsmedel är de två frågor som är mest i fokus för lantbrukets miljöarbete. LRF uppger att lantbrukarna arbetar i ett systematiskt åtgärdsprogram för att minska näringsläckage.359 Som exempel kan nämnas, vilken är en satsning för att lantbruket ska nå de nya miljökvalitetsmålen. I Greppa Näringen samverkar LRF, , länsstyrelserna och ett stort antal rådgivningsföretag i lantbruksnäringen.360 Skär- AKTÖRER INOM HAVSMILJÖOMRÅDET BILAGA 3 gårdarnas arbetar för en levande skärgård och representerar den bofasta befolkningen och består av kust- och ö-föreningar vid kusten och de stora insjöarna.361 LRF och ingår i . () är en sammanslutning av personer intresserade av limnologi och vattenvård. Föreningens mål är att främja samarbetet mellan dem som arbetar med limnologi och vattenvård vid högskolor, företag och myndigheter. är ett svenskt hydrologiskt samarbetsorgan med det övergripande syftet att främja hydrologisk forskning och utbildning samt att verka för att hydrologiska kunskaper och forskningsresultat kommer hela samhället till godo. IVL arbetar med uppdrag och forskning inom hela miljöområdet. IVL mäter på uppdrag av , länsstyrelser och luftvårdsförbund halterna av nedfall och luftföroreningar i . Inom vattenområdet utför IVL på uppdrag övervakning och utvärdering av vattenmiljöns tillstånd med hjälp av olika verktyg, varav några utgörs av nationella och internationella nätverk, experimentella system och datasimuleringar.362 Artdatabanken arbetar med kunskapen om den biologiska mångfalden i . Databanken samlar in, lagrar, utvärderar och tillhandahåller information om vildlevande arter. Med stöd av kunskapen om arters status i landet upprättar Artdatabanken rödlista.363 På internationell nivå finns ett flertal organisationer som på olika sätt arbetar med havsmiljöfrågor. Bland annat följande kan nämnas. () är en mellanstatlig rådgivande sjöfartsorganisation som sorterar under FN och utgör internationell sjöfartsmyndighet.364 FN:s miljöprogram, and areas, har bl.a. hav och kust på sin agenda. Deras olika program, aktionsplaner och utvärderingar för oceaner, havs- och kustområden utgör en viktig global grund för andra institutioner och organisationer.