eunbil · GW0N7D9B2 · 2008-10-14 00:00:00 — Kommenterad dagordning Ju2008/864/EU Kopia: Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger en trolig A-punktslista, se bilaga 2. Utkast till rådets slutsatser om upprättande av nationella plattformar och en europeisk plattform för rapportering om brott på Internet Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna förslaget till rådets slutsatser. Bakgrund Vid föreslog ordförandeskapet att det skulle skapas en europeisk plattform för att bättre samordna bekämpning av brott som begås på Internet. Förslaget fick stöd av övriga medlemsstater. På nationell nivå har inrättat en nationell plattform som samlar rapporteringar om brott på Internet. I finns samordning för vissa typer av Internetbrott, primärt barnpornografibrott, vid . Det är också möjligt för allmänheten att göra brottsanmälningar via Polisens hemsida. På hemsidan finns särskilda länkar för att rapportera om barnövergrepp eller annat olagligt innehåll på Internet. Svensk ståndpunkt kan godkänna förslaget till rådsslutsatser. anser att det är viktigt att de brottsbekämpande myndigheterna samarbetar även när det gäller brottslighet på Internet. Internet får inte vara en skyddad zon för brottslighet. Det är dock viktigt att kampen mot brottslighet inte inkräktar på grundläggande fri- och rättigheter, såsom till exempel yttrandefrihet. tror att en gemensam plattform för IT-brott skulle kunna förbättra samordningen av pågående utredningar i medlemsstaterna. Se vidare i bifogad promemoria. Konvergensprincipen och strukturering av den inre säkerheten a) Utkast till slutsatser b) Presentation av Salzburgforumet Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsslutsatser. Information om Salzburgforumet. Bakgrund Konvergensprincipen, en fråga som ordförandeskapet drivit , syftar till att underlätta operativt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter. Frågan har tidigare diskuterats på informella och därefter bl.a. av Coreper. Flera av de synpunkter framfört vid tidigare möten återfinns i dokumentet (förbättrad utvärdering, utnyttja Europeiska polisakademin samt bättre användande av gemensamma hotbildsanalyser). och flera andra medlemsstater har vid tidigare möten uttryckt att operativa frågor i första hand faller under medlemsstatskompetens men att åtgärder för att förbättra och underlätta samarbete med fördel kan initieras på EU-nivå. Vid förväntas också en presentation av Salzburgforumet. I egenskap av nuvarande ordförande i forumet avser informera om det regionala polissamarbetet mellan deltagarländerna. Presentationen är ett svar på ordförandeskapets önskemål vid det informella att lyfta fram goda exempel på regionalt samarbete om inre säkerhet. Svensk ståndpunkt kan godkänna rådsslutsatserna. Se vidare i bifogad promemoria. Förstärkning av de brottsbekämpande organens verksamhet för att bekämpa narkotikahandel i - Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt Dokument Något dokument inför behandlingen i rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med : - Bakgrund På franskt initiativ har frågor som rör stödjande av i kampen mot narkotikahandeln förts in i trio-ordförandeskapets (Frankrike-Tjeckien-Sverige) arbetsprogram för de yttre förbindelserna på det rättsliga och inrikes (RIF) området. kommer att föra en riktlinjedebatt om åtgärder för att bättre bekämpa den alltmer omfattande narkotikahandeln i . Ordförandeskapet har inför lyft fram bl.a. behovet av bättre samordning mellan berörda aktörer på marken och att befintliga insatser mellan medlemsstaternas sambandsmän i området ska samordnas, samt att Europol bör kopplas in i arbetet i högre utsträckning. (har inga sambandsmän i området.) Ordförandeskapet har också framfört förslag om att arbetet ska regionaliseras och att det tekniska polissamarbetet och utbildnings- insatser mellan medlemsstaterna på området ska öka. är det svårt att förutse processen efter avslutad riktlinjedebatt. Svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets initiativ och en riktlinjedebatt om hur vi bättre kan samarbeta för att motverka narkotikasmugglingen från . Narkotikasituationen i länder i regionen är mycket allvarlig och situationen har stor betydelse för den globala narkotikahandeln. stödjer de förslag ordförandeskapet har fört fram och hoppas att man under debatten kan hitta även andra idéer för att förbättra samarbetet. Det är angeläget att förstärka arbetet mot narkotikahandeln för att inte öka införseln till . Europeiskt system för PNR-uppgifter (flygpassageraruppgifter) - Lägesrapport - Riktlinjedebatt Avsikten med behandlingen i rådet Vid förväntas ordförandeskapet informera om de diskussioner som förts och vilka frågeställningar som kvarstår. Vidare förväntas en riktlinjedebatt rörande frågan om ett EU-instrument om PNR ska omfatta även EU-interna flygningar. Det förväntas inte något slutgiltigt ställningstagande i den frågan. Bakgrund Sedan terroristattacken har brottsbekämpande myndigheter i flera länder, bl.a. , , och , utvecklat datoriserade system för insamling och analys av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter, för att kunna förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. föreslog kommissionen inrättande av ett EU-system för motsvarande ändamål (se FPM63 /08). Syftet med förslaget är att möjliggöra insamling och analys av PNR-uppgifter för att förebygga och bekämpa terrorism och organiserad brottslighet. behandlades kommissionens förslag både genom en genomgång av den föreslagna texten och genom möten som syftade till att med praktiska exempel belysa hur insamling och analys av PNR-uppgifter kan gå till. Samtliga medlemsstater har anmält granskningsreservationer och/eller parlamentariska reservationer. hör till dem som anmält såväl parlamentarisk reservation som granskningsreservation. Under det franska ordförandeskapet har diskussionerna om PNR förts på en mer övergripande nivå (tematiska diskussioner). Såväl företrädare för flygbolagen som dataskyddsansvariga (bl.a. EU:s dataskyddsombudsman) har deltagit vid dessa möten, liksom företrädare för myndigheter i medlemsstater där man använder PNR-uppgifter i brottsbekämpningen. Svensk ståndpunkt Komplettering kommer . Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) i enlighet med artikel 11 i rambeslut /XX/RIF (R) (*) - Politisk överenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse Bakgrund nådde rådet en politisk överenskommelse om rambeslutet om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll. Rambeslutets huvudsyfte är att precisera hur medlemsstaterna ska överföra uppgifter om fällande domar till den medlemsstat där den dömda personen är medborgare samt att lägga grunden för ett datoriserat system för utbyte av uppgifter om fällande domar. Det rör sig bl.a. om uppgifter såsom namn, kön, födelsedatum, datum för domen, domstolens namn, brottstyp och utdömd påföljd. Det nu aktuella rådsbeslutet presenterades av kommissionen och har till uppgift att genomföra artikel 11 i ovanstående rambeslut genom att inrätta den tekniska lösningen för informationsöverföring. Genom rådsbeslutet inrättas Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). Beståndsdelarna i ett standardiserat format för det elektroniska utbytet fastställs, liksom vissa allmänna och tekniska aspekter kring det tekniska genomförandet. Svensk ståndpunkt stöder förslaget till rådsbeslut. är positivt till ett förbättrat och mer effektivt informationsutbyte beträffande uppgifter ur kriminalregister. är också positivt till att aktuell information ska kunna översändas på ett mer effektivt sätt än vad som sker . Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (R) (*) - Politisk överenskommelse Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse, förmodligen om hela förslaget till rättsakt. Bakgrund Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning. I förslaget regleras frågor om vid vilket lands domstolar en talan om underhållsskyldighet ska väckas och vilket lands lag som ska tillämpas. Vidare innebär förslaget att domar och andra avgöranden rörande underhåll som meddelats i en medlemsstat ska vara direkt verkställbara i andra medlemsstater. Förordningen innehåller också vissa regler om delgivning, underhållsfordringars förmånsrätt och underhållsberättigades möjligheter till biträde av nationella centralmyndigheter. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp och möten har hållits regelbundet. Flera kompromissförslag har utarbetats av olika ordförandeskap, senast av franska ordförandeskapet. Förhandlingsarbetet har pågått parallellt med ett arbete inom ramen för för internationell privaträtt med att ta fram en ny internationell konvention om indrivning av underhållsbidrag samt ett protokoll om tillämplig lag. Det globala förhandlingsarbetet avslutades , då man enades om lydelsen av en ny konventionstext och ett protokoll om tillämplig lag. Svensk ståndpunkt är positivt inställt till arbetet med denna förordning. Det är viktigt, inte minst för att stärka barns rättigheter, att förfarandet för att driva in underhållsbidrag över gränserna blir snabbare, enklare och mer kostnadseffektivt. har deltagit aktivt i förhandlingarna och har fått gehör för viktiga ståndpunkter som har framförts. Bl.a. har tillsammans med övriga nordiska länder verkat för att se till att konvention mellan , , , och angående indrivning av underhållsbidrag (SÖ 1963:14) ska kunna tillämpas även i fortsättningen. Ordförandeskapets kompromissförslag förväntas innehålla en regel av denna innebörd. Eftersom det slutliga kompromissförslaget från ordförandeskapet inte har färdigställts, kan utestående frågor inte uteslutas, men utifrån förda förhandlingar görs bedömningen att förmodligen kommer att kunna godta kompromissförslaget. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till rådets slutsatser om sårbara vuxnas situation och gränsöverskridande rättsligt skydd för dem Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådets slutsatser. Dagordningspunkten är en falsk B-punkt. Bakgrund antog för internationell privaträtt en konvention om internationellt skydd av vuxna. Konventionen omfattar gränsöverskridande bestämmelser till skydd av vuxna som på grund av försämrad eller otillräcklig förmåga inte har möjlighet att bevaka sina intressen (t.ex. frågor som rör godmanskap och förvaltarskap). Bestämmelserna gäller vilket lands myndigheter som är behöriga att vidta åtgärder, vilket lands lag som ska tillämpas och förutsättningarna för erkännande och verkställighet av beslut som fattats i andra länder. Konventionen träder i kraft . har inte undertecknat konventionen. Det föreslås att slutsatser i frågan om skyddet av sårbara vuxna antas i . Ordförandeskapet har meddelat att slutsatserna kommer att behandlas som falsk B-punkt vid rådsmötet. Förslaget till rådets slutsatser har behandlats i (allmänna frågor) . Svensk ståndpunkt Konventionen om internationellt skydd av vuxna är en parallell till om skydd av barn, vilken har undertecknat. har bidragit aktivt i utarbetandet av och förhållit sig försiktigt positivt i fråga om ett möjligt framtida undertecknande. På det nordiska området finns ett motsvarande samarbete. stöder förslaget till rådets slutsatser. är positivt till att den viktiga frågan om skydd av sårbara vuxna har uppmärksammats. Det behövs dock tid till analys eftersom det kan finnas känsliga aspekter kring avvägning mellan skydd och självbestämmande. Vi ser därför gärna att man ytterligare studerar behovet av olika typer av åtgärder för att stärka en effektiv tillämpning av konventionen inom gemenskapen. Se vidare i bifogad promemoria. Utkast till resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av domare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionen Avsikten med behandlingen i rådet Antagande av rådsresolutionen. Dagordningspunkten är en falsk B-punkt. Bakgrund En förutsättning för att EU:s medlemsstater och deras myndigheter i rättsväsendet ska ha ömsesidigt förtroende för varandra och principen om ömsesidigt erkännande ska kunna upprätthållas är att berörda yrkesutövare har tillräckliga kunskaper i EU-rätt och kännedom om andra medlemsstaters rättssystem. Det är således av avgörande betydelse att domare, åklagare och annan personal inom rättsväsendet i EU erhåller adekvat utbildning inom dessa områden. Det har i olika sammanhang konstaterats att domare, åklagare och annan personal inom rättsväsendet i medlemsstaterna inte innehar tillräckliga kunskaper inom dessa områden. i en resolution daterad om de nationella domarnas roll i det europeiska rättssystemet (2007/2027()) kommit fram till att för få europeiska domare erhåller adekvat utbildning inom EU-rätt och att många till följd av bristfällig utbildning har otillräckliga kunskaper inom detta område. Ordförandeskapet har mot denna bakgrund tagit initiativ till en rådsresolution om utbildning för domare, åklagare och annan personal inom rättsväsendet i EU. Det handlar inte om att harmonisera utbildning av domare och annan rättsvårdande personal i EU, utan om att ge dessa tillgång till gemensam EU-rättslig utbildning. Ansvaret för utbildningen av rättsväsendets personal åligger medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt välkomnar ordförandeskapets initiativ och stöder förslaget till rådsresolution, genom vilken medlemsstaterna gemensamt ställer sig bakom ambitionen att verka för att dels utöka utbildningsinsatserna på nationell nivå, dels delta i de utbildningsprogram som () kommer att ansvara för att ta fram. har, inom ramen för trioordförandeskapets (Frankrike-Tjeckien-Sverige) 18-månadersprogram, förklarat sig villigt att vara medförslagsställare till resolutionen. Se vidare i bifogad promemoria. - Ratificering av avtal om utlämning och rättslig hjälp i brottmål mellan och Avsikten med behandlingen i rådet Avstämning av statusen i medlemsstaternas interna ratificeringsförfaranden för bilaterala instrument i förhållande till . Dokument Något dokument inför behandlingen i rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med Frågan om statusen i ratificeringsförfarandena har tidigare behandlats vid och vid rådets möte . Bakgrund EU har förhandlat fram två avtal med , ett om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och ett om utlämning (EU-avtalen). Flertalet medlemsstater, inklusive , godkände undertecknande av avtalen med konstitutionella förbehåll. Motsvarande gäller för . Vid sidan av dessa avtal har varje medlemsstat förhandlat fram bilaterala avtal med som klargör hur respektive förhåller sig till bilateral reglering i varje medlemsstat, för del ett utlämningsavtal samt ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp som ännu inte trätt ikraft. har 2005 godkänt samtliga överenskommelser (prop. 2004/05:46) och regeringen har beslutat att det nya avtalen ska ratificeras samt underrättat EU att alla svenska rättsliga krav som är nödvändiga för ingående av avtalen mellan och har uppfyllts. EU avvaktar att samtliga MS ska avsluta sina nationella förfaranden om godkännande av de bilaterala avtalen med . Enligt den senaste information har fyra medlemsstater ännu inte avslutat sina nationella förfaranden. Ratificeringsprocedurerna för medlemsstaternas bilaterala avtal med måste vara avklarade innan EU-avtalen kan träda ikraft. Sammanfattningsvis har gjort allt arbete som föranleds av de avtal som ingåtts mellan och å andra sidan. Vad som återstår för del är endast viss formalia i form av utbyte av ratifikationsinstrument med . Detta torde kunna ske eftersom informerat att senaten bl.a. godkänt de bilaterala instrumenten i förhållande till . GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning, bilaga 1. Schengen informationssystem (SIS) II - Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om hur utvecklingsarbetet med SIS II framskrider. Dokument Något dokument inför behandlingen i rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med : Frågor relaterade till SIS II behandlades senast inför . Bakgrund Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna som deltar i . Utvecklingen av nästa generation av Schengens informationssystem (SIS II) pågår under kommissionens ledning. Utvecklingen av systemet har kantats av ett flertal förseningar. Vid presenterade kommissionen en tidsplan för de resterande delarna av SIS . Enligt tidsplanen skulle systemet tas i drift . har ett antal fel upptäckts i det centrala systemet och de pågående testerna har tillfälligt stoppats för att analysera och åtgärda felen. Det är ännu oklart om vidtagna åtgärder fått önskad effekt, men ytterligare förseningar torde vara ofrånkomliga. En lägesbeskrivning till ministrarna ges kontinuerligt och innehåller vanligtvis en redogörelse för hur projektet framskrider. Informationen förväntas i detta fall fokusera på de problem som tillstött och hur dessa kommer hanteras. för Schengen informationssystem (SISNET) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Information om hur utvecklingen kring nätverket framskrider. Dokument Något dokument inför behandlingen i rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med : Frågor relaterade till kommunikationsnätverket behandlades senast inför . Bakgrund Förseningar i kommissionens utveckling av den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) har inneburit att kontraktstiden för nuvarande nätverk, kallat SISNET, löper ut innan SIS II kan tas i drift. För att säkerställa kontinuiteten i driften av nuvarande system har generalsekretariatet getts i uppdrag att upphandla ett nytt nätverk, det nya SISNET. Vid rådets möte godkändes upphandlingen och att avtal ingicks med en utvald leverantör. Därefter har det praktiska arbetet fortskridit med att efterhand överföra medlemsstaterna till det nya nätverket. Detta arbete är fortfarande pågående. Informationen till rådet torde komma att innehålla en redogörelse för status i projektet. Några övriga frågor har inte presenterats. (R) = Rättsakt (*) = Punkt där omröstning kan begäras Salzburg-forumet grundades på initiativ tillsammans med , , , , , och för att underlätta regionalt operativt samarbete.