rfr · GV0WRFR17 · 2008-05-01 00:00:00 — I takt med industrialismens frammarsch och vår användning av fossila bränslen (kol, gas och olja) har atmosfärens koldioxidhalt stadigt ökat. är koncentrationen av koldioxid 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR i atmosfären drygt 380 ppm, låg halterna kring 280 ppm. Koldioxid är en viktig växthusgas ökningen av koldioxidkoncentrationen påverkar växthuseffekten och leder till en uppvärmning vid jordytan. har vi också ökat antalet partiklar i atmosfären i samband med användningen av fossila bränslen. Ökade partikelhalter leder till en avkylning av klimatet, partiklarna reflekterar solens strålar och gör molnen något vitare. Slutligen kan också ändringar i solens strålning ha påverkat klimatet , men i IPCC rapporten slås tydligt fast att ändringar i solstrålningen högst kan förklara en mindre del (max ) av uppvärmningen . Med hjälp av klimatmodeller har ett orsakssamband mellan ökningen av växthusgaser, partikelhalter, naturliga svängningar och ändringar i temperaturklimatet kunnat fastställas. Under den senare delen av finns ett tydligt samband med framför allt ökningen av koldioxidhalterna och temperaturen. I IPCCrapporten slås det fast att Huvuddelen av den observerade uppvärmningen beror mycket sannolikt på ökningen av människoskapade växthusgaser i atmosfären. Detta är ett mycket kraftfullt påstående, i tidigare IPCCrapporter har det bara framstått som möjligt eller sannolikt att människan ligger bakom den observerade uppvärmningen. slås det fast med en betydande säkerhet. Vad kommer då att hända ? Atmosfärens koldioxidhalter kommer att fortsätta att öka, hur mycket och hur snabbt beror på hur vi människor lyckas hejda utsläppen av växthusgaser. Koldioxiden har en mycket lång uppehållstid i atmosfären. De halter vi har är ett resultat av de samlade utsläppen . Koncentrationen av växthusgaser fortsätter att öka. Sedan 1970talet har dessutom utsläppen ökat med . Detta är främst ett resultat av den ekonomiska utvecklingen på jorden. Ett ökat välstånd är förenat med en ökad energianvändning och huvuddelen () av människans energibehov tillfredsställs genom förbränning av fossila bränslen. IPCC har framställt ett flertal olika scenarier för möjliga framtida växthusgasutsläpp och därmed förbundna ökningar av koldioxid och andra växthusgaser. Om vi fortsätter att öka utsläppen i samma takt som kommer koldioxidkoncentrationen att ha stigit till ca 1 000 ppm i slutet av detta århundrade. Enligt modellberäkningar skulle då jordens medeltemperatur stiga med ytterliggare ca . Delar av jorden skulle värmas upp änne mer än så, i arktiska områden blir uppvärmningen mer än dubbelt så kraftig. Grönlandsisen skulle då börja smälta. Håller uppvärmningen i sig skulle Grönlandsisen smälta bort helt och hållet. Detta skulle resultera i en höjning av världshavens nivå med . I andra, mindre extrema, scenarier bedöms temperaturökningen kunna ligga någonstans . Den lägre delen av intervallet förutsätter en minskning av växthusgasutsläppen så att atmosfärens koldioxidhalter stabiliseras kring 550 ppm. skulle uppvärmningen vara betydande, i handlar det om och i 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR klimatzoner skulle förskjutas kraftigt; en global uppvärmning motsvarar att får ett klimat som liknat det vi har i norra . och skulle få ett klimat som liknar , alltså i det närmaste ökenliknande förhållanden. Klimatproblemet är allvarligt; en stor del av den uppvärmning som skett beror mycket sannolikt på människans användning av fossila bränslen. Uppvärmningen kommer att fortsätta. Hur kraftig den blir och hur stora påfrestningar som jordens befolkning drabbas av beror på hur vi lyckas begränsa utsläppen av växthusgaser . Problemet är inte oöverstigligt; det finns teknologier och metoder för att begränsa utsläppen, och kostnaderna är inte avskräckande. Vi måste emellertid börja minska utsläppen på allvar för att inte hamna i en situation där uppvärmningen har gått för långt och stora delar av jordens befolkning riskerar att drabbas av en klimatkatastrof. 3.3 Beteende och ekonomiska styrmedel Kan handel med utsläppsrätter generera reella minskningar av koldioxidutsläpp ? Handel med utsläppsrätter är ett kraftfullt styrmedel som kan generera reella minskningar av koldioxid på både kort och lång sikt. Antalet utsläppsrätter är dock avgörande för att systemet ska få en effekt på koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. För många undantag både vad det avser sektorer och länder ger ett system med lägre samhällsekonomisk effektivitet. Kan man förbättra nuvarande system? EU:s klimatpolitik kan inte sägas vara kostnadseffektiv, Vilket framför allt beror på att sektorer behandlas mycket olika. Exempelvis har landtransporter ett betydligt högre koldioxidpris än den handlande sektorn, medan flyg och sjöfart har ett betydligt lägre pris. Detta innebär stora effektivitetsförluster, och att man skulle kunna åstadkomma samma utsläppsminskning till en mycket lägre samhällsekonomisk kostnad, eller analogt uppnå en betydligt större utsläppsminskning till samma kostnad. Vad avser EU-ETS (Scheme) har systemet med gratis tilldelning av utsläppsrätter, s.k. grandfathering, gett upphov till problem då nytillkomna anläggningar har fått gratis tilldelning av utsläppsrätter och anläggningar som lagts ned har förlorat utsläppsrätter. Dessa regler innebär att företagen i viss grad faktiskt kan påverka sin egen tilldelning av utsläppsrätter, vilket gör att effektiviteten av systemet minskar och att minskningen av koldioxid görs till en högre samhällsekonomisk kostnad än vad som kunde vara möjligt. Priset har också varierat kraftigt under första perio- 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR den (20052007), och studier har visat att handelsrättssystem med gratis tilldelning har en större prisvariation än på en marknad där rättigheterna auktionerats. Båda dessa problem skulle kunna minskas om man i stället väljer att auktionera utsläppsrätterna. Ett annat skäl till att auktionering av utsläppsrätter samhällsekonomiskt vore att föredra (framför att ge bort dem gratis som ) är att intäkterna man får in från en auktionering av utsläppsrätter skulle kunna användas till att sänka andra snedvridande skatter i samhället, vilket i sin tur ger en effektivitetsvinst. Det finns alltså många goda skäl att gå från gratis tilldelning till auktionering. Vikten av ett globalt pris på växthusgaser Givet de nivåer på utsläppsminskningar som krävs för att lösa klimatproblemet synes det helt orimligt att utsläppsreduktioner inte ska ske där det är billigast. Detta innebär alltså att det är kritiskt att utvecklingsländer får vara med och i stor skala handla med utsläppsrätter. Antag att vi globalt implementerade ett heltäckande system med samma pris per utsläppsenhet av koldioxid överallt. Följden skulle med stor säkerhet bli att rika länder (som och EU) fortsatt kommer att släppa ut mycket mer än fattiga länder. Detta kan naturligtvis synas orättvist (och jag anser för övrigt att det är orättvist om de fattiga länderna inte kompenseras för detta). Dock är detta ett sekundärt problem. Det centrala problemet från ett globalt fördelningsperspektiv är i stället att vi har så stora globala inkomstskillnader som vi faktiskt har, och i stort sett alla mer eller mindre realistiska förhandlingsförslag innebär att de rika länderna kommer att fortsätta att släppa ut betydligt mer. Det är knappast rimligt att klimatpolitiken ska förväntas kunna lösa alla globala problem. Dock skulle faktiskt, i princip, en global kostnadseffektiv klimatpolitik kunna ge ett mycket substantiellt bidrag till att minska de globala klyftorna. Antag exempelvis att ett globalt system med utsläppsrätter infördes så att varje land tilldelades rättigheter i proportion till folkmängden i landet. Ett sådant system skulle innebära att rika länder skulle köpa rättigheter av fattiga länder och alltså fortsätta släppa ut mer. Dock skulle de få betala ett pris för detta till de fattiga länderna, och nivån på dessa betalningar skulle få dagens biståndsnivåer att te sig som närmast försumbara! Det behöver dock knappast påpekas att det finns många kraftfulla motståndare till ett sådant system, just eftersom det skulle innebära en så stor inkomstomfördelning. I princip skulle ett globalt koldioxidskattesystem där intäkterna från koldioxidskatterna fördelades tillbaka till länderna i proportion till folkmängden få liknande effekter. Ett sådant system ter sig dock tyvärr om möjligt än mindre troligt. Som forskare anser jag dock att det finns ett värde i att även analysera och diskutera politiskt orealistiska alternativ! Den globala klimatfrågan är till stor del ett moraliskt problem. I ett sådant sammanhang är det högst legitimt att sätta fokus på den stora globala orättvisa som det innebär att rika länder orsakar mycket större globala kostnader än de fattiga länderna utan att de fattiga länderna kompenseras för detta. Även om renodlade system av den art som diskuteras ovan alltjämt synes mycket osannolika, kan ett ökat fokus på den 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR globala fördelningsproblematiken, och människors subjektiva rättviseuppfattningar i relation till olika system, innebära att globala rättvisefrågor får en ökad tyngd vid de globala klimatförhandlingarna. 3.4 Diskussion mellan ledamöter och forskare (): () det här med auktion på utsläppsrätter är intressant, men jag skulle också vilja höra ett resonemang om hur det går för industrin om man nu tar med transportsektorn. Det pratas ju mycket om flyget, som då kanske är så starkt att det slår ut annan industriverksamhet. Ser ni några direkta problem, eller tycker ni att flyget och alla sektorer ska vara med även om de är ekonomiskt starka? , : Precis som sade blir det billigare att rena ju fler sektorer som är med i ett utsläppsättssystem. Men det är väl ingen tvekan om vad som skulle hända om man skulle ta med transportsektorn . Då skulle priset på koldioxid sjunka drastiskt i transportsektorn och öka drastiskt i de andra industrierna i den handlande sektorn. Priset ligger mycket högt i transportsektorn . Om man, som sade, kompletterar detta med en annan typ av skatt kan man behålla ett något högre pris i transportsektorn. Det är generellt bra ju färre undantag som görs. Det tror jag är en lärdom som kan dras även globalt. Ju färre undantag desto billigare kan vi göra detta. Sedan kan man tänka sig att omfördelningsprinciper kan vara nödvändiga. Det är svårt att se varför flyget ska vara undantaget men inte biltrafiken. Man förstår att det är lättare att beskatta bilar, för de åker inte till ett annat land och tankar. , : Om det är bra eller inte att ta med flyget i handelssystemet beror på vad alternativet är. Antingen tar man med det i handelssystemet, och då får man där ett pris på låt mig säga ungefär dagens, det vill säga runt per ton CO2, eller så har man inte med flyget alls någonstans, som det är . Man kan också ha samma beskattning på flyg som på bilar. Då får man en mycket högre beskattning, och då kan man ju hävda att det är bättre att få med det i den hårdare beskattning som man har på transportsektorn i övrigt. Men att få till stånd en sådan utveckling är nog svårt politiskt. Om man beaktar den politiska processen tror jag alltså att det är bra att man får med det i den handlande sektorn. Att flyget vill komma in i den handlande sektorn beror på att man inom flyget förstår att man inte kan fortsätta som . Då ser de att det är fördelaktigare för dem att komma med i den handlande sektorn och få ett lågt pris än att få samma beskattning som transportsektorn har i övrigt. (): Transportsektorn står för av växthusgasutsläppen i . Jag skulle vilja veta jag vänder mig främst till 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR vilken som är den enskilt viktigaste åtgärden för att påtagligt minska denna andel. Jag vill också fråga: Bedömer ni att dagens kunskap och dagens teknik räcker för att åtgärda klimatproblemen, eller krävs det paradigmskiften och helt nya tekniker, till exempel på energisidan? EU har ju sagt att man ska dra ned utsläppen av växthusgaser men att man kan gå ända till om resten av världen följer med. Är inte det ett väldigt märkligt argument? Borde man inte resonera tvärtom, det vill säga att vi bör ta starkare steg om resten av världen inte tar sitt ansvar? Klimatutsläppen påverkas ju inte av vad vi politiker bestämmer. Ser man till de krav klimatet ställer blir ju den enkla logiken att om inte vissa länder tar sitt fulla ansvar måste ju andra länder ta desto större ansvar. Visst kan man diskutera rättvisan i det hela, men klimatproblematiken ställer tuffa krav i verkligheten oavsett vilka politiska beslut vi tar. Hur ser ni på detta? (m): Jag skulle vilja ställa några frågor. Den ena är kanske mer dagsaktuell. Det gäller energieffektivisering inom bostadssektorn, framför allt den äldre bostadssektorn. Även om det har skett en stor omställning och kanske koldioxidutsläppen inte är så stora har vi fått höra från om det intressanta projektet i Alingsåshem. Det skulle vara intressant att få höra lite om kostnadsbild, drivkraft och lite generellt om de styrmedel man skulle kunna använda för att detta ska snabbas på ute i kommunerna. Min andra fråga gäller solenergi. visade att det är bara några få fläckar kvar på vår världskarta innan vi har löst hela frågan om vår energiåtgång. Jag läste att ett svenskt företag nu hade löst hur man kunde överföra energi och så vidare. Vad krävs av oss i form av politiska beslut för att vi faktiskt ska kunna börja gå i den riktningen? (): För mig är frågan om samhällsbyggnad särskilt intressant, alltså hur vi planerar själva samhällsbyggandet. Jag kommer från och . Där håller man nu på att flytta en hel stad. Det skulle vara intressant att höra om incitamenten och kunskaperna är tillräckliga när vi bygger. Det här är en ytterst ovanlig situation där man får chans att bygga ett helt nytt samhälle. får vi ju planera om den redan befintliga bebyggda miljön. Är incitamenten och kunskaperna tillräckliga för att vi ska få en långsiktig planering i samhällsbyggandet? , Alingsåshem: Jag tar den första frågan om ekonomin. är det demohus som vi jobbar med i naturligtvis inte relevant kostnadsjämförelsemässigt, men man kan se det i ett större perspektiv. Vi har sett att vi har en del som handlar om standardökning på huset för att göra ett modernt hus. Sedan har vi en del som utgörs av underhåll. Det såg vi på bilderna. Det är underhållspengar som tas direkt ur resultatet. Sedan har vi en del som handlar om energisatsningen, där vi naturligtvis vill ha lönsamhet ganska snabbt beroende på energiprisets utveckling. 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR Det är så vi lägger upp vår strategi. Vi har också diskussioner med om hur vi ska hitta en ny prissättningsmodell. Vi vill ha en variation i området. Vissa lägenheter kanske till och med har nybyggnadsstandard. Där vi gör mest är i bottenplanet, för där måste vi riva ut så mycket. Övriga lägenheter har inte alls samma behov. Men om vi kan få en variation också när det gäller prissättningen på lägenheterna i området gör detta det möjligt att nå längre än på det gamla sättet, där allt skulle vara lika. Jag har pratat med , som är passivhusexpert. Han säger att när man bygger nytt i och huset kostar till exempel 25 miljoner så får man sänkt ränta för den investering som ska betraktas som en energisatsning. Vi kanske måste hitta någon modell för att få i gång detta. Den här satsningen varar för att få i gång det hela. måste det naturligtvis bli lönsamt att energieffektivisera. , : Jag tänkte svara på några av frågorna. Jag börjar med , som jag tyckte var ganska spännande. Räcker dagens kunskap och teknik? Man kan säga så här: Om vi skulle frysa den teknologi vi har är det naturligtvis svårt att lösa problemen. Men ska de lösas över en 50- till 100- årsperiod. Det ser ut som om den teknik vi har och den teknik som vi nu ser är på gång att kommersialiseras kommer att räcka. Solceller finns ju redan. Koldioxidinfångning finns redan. Men det är klart att tekniken måste bli bättre. Man kan ju inte säga att vi har all teknik som behövs och att man därför kan lägga ned forskningen. Världens rika länders samlade offentliga medel för forskning och utveckling av förnybar energi är mindre än vad lägger på forskning . Det är fortfarande väldigt lite pengar som går åt till ren forskning och utveckling. Då kommer jag in på fråga om solenergi och vad som krävs. Det vi pratar om är ju tekniska potentialer. För att de ska förverkligas behövs både fortsatt forskning och utveckling det vill säga att man ger pengar till ingenjörer som sitter på sina labb och försöker förbättra saker och ting och att processen kommersialiseras. Det måste finnas stöd för att börja producera solceller. När detta görs kommer kapitalister, entreprenörer in och ser till att kostnaderna sjunker och att man kan börja sälja. Detta har redan börjat hända. Det händer framför allt på grund av program i och där man stöder en kraftig expansion av solenergi. växer solelen med ungefär . betyder ungefär en kärnkraftsreaktor. Det är fortfarande lite, men det är ändå miljarder dollar som går till den här branschen. Som kuriosa kan man nämna att rikaste man har blivit det på att producera solceller. Det börjar hända saker, och kostnaderna sjunker. Det kommer att ta tid, och därför måste politiker gå in och stötta systemen så att man kan kommersialisera dem. frågade också om EU:s position, att man skulle dra ned men att om andra länder också gjorde det kunde man dra ned med 30. 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR Sedan vänder du på det och säger att om andra länder inte gör något så behöver vi göra mer. Jag känner sympati för detta sätt att resonera, men vi ska komma ihåg att problemen måste lösas mellan länder. En del vill mycket, en del vill inget alls. Då tror jag att man ska hålla sin förhandlingsposition lite cool. Om man säger att man ska dra ned även om andra inte gör något så kommer de andra bara att säga: Gör det då! Jag tror att man bör tänka så även i i relation till EU. Vi kan inte bara gå in och säga att vi ska göra mest . Det är faktiskt rimligt att sätta upp ett per capita-mål för alla EU-länder. Vi når det målet, och om vi når ännu längre kan vi sälja utsläppsrätter till de länder som inte orkar göra något. Då kan man driva att EU ska ha ett tufft mål. Man kan inte göra det om man inte är villig att göra något alls. Om vi säger att vi är villiga att göra något kan vi driva att EU tar på sig hårdare mål också. , : frågade om den enskilt viktigaste åtgärden för att få ned utsläppen i transportsektorn. Jag önskar att jag kunde svara på det. Vi har forskningsansökningar om detta. Det är uppenbart att vi har ett väldigt högt pris på koldioxid i transportsektorn. När det gäller privatbilism är det många andra saker som förklarar varför vi kör så mycket bil. Ett nytt fält inom nationalekonomin är beteendeekonomi, där vi studerar statuseffekter till exempel. Vi är på god väg att få ett ökat antal dieselbilar, etanolbilar och så vidare. Men jag tror att det är viktigt att sätta ett högt pris på fossila bränslen och att hålla sig så teknikneutral som möjligt. Det ger incitament inte bara till ett visst bränsle utan även till energisnålare bilar. Jag har jobbat så mycket med grupp att jag vågar säga att tekniken finns. Jag har jobbat med hur man får företag att använda tekniken. En viktig del är styrmedel. En annan viktig del är forskning och utveckling, att företagen själva har ett miljöintresse och forskning på området. När det gäller detta med EU:s åtaganden instämmer jag i det som sade. Om EU gör på egen hand händer kanske inte så mycket totalt sett. Det är en förhandlingsposition. frågade om incitamenten är tillräckliga boendemässigt. Jag vill igen framhålla hur viktigt det är med specifik information och det som tog upp, att det är väldigt intressant att gå in och titta på vad individer kan få för egen information. Det kan vara enkla saker som att man på elräkningen anger hur mycket man sparade i pengar i förhållande till förra räkningen. Sådan information är viktig. Generell information är inte helt verkningslös, men vi ser ingen effekt. , : Jag har inte så mycket att tillägga. Jag skulle gärna vilja betona detta med teknikutveckling. Vi måste också utnyttja den teknik som finns på ett bättre sätt. När det gäller elproduktionen i världen står fossila bränslen för . Av de andra är ungefär hälften vattenkraft och hälften kärnkraft. Vi måste utnyttja de systemen också för att minska koldioxidutsläppen . 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR visade en bild på hur stora ytor som behöver täckas med solceller för att vi ska kunna få elproduktion som motsvarar världens behov. Solenergin är ingen bristvara, för solen lyser , utan problemet är just teknikutvecklingen att man får den teknik som behövs för att kunna utnyttja solenergin. När det gäller frågan om EU skulle gå före håller jag helt med . EU måste ju ha en förhandlingsposition gentemot resten av världen. Även om EU dramatiskt skulle minska sina utsläpp hjälper det inte världen som helhet. Det viktiga är ju att hela världen är med på att minska utsläppen. Det är verkligen ett globalt problem det handlar om. , Alingsåshem: Jag svarar till dig, . Jag skulle tro att om kommunerna lade mer krut på översiktsplaneringen, för det är där styrinstrumentet finns, och ser det ur ett hållbarhetsperspektiv skulle man behöva göra om mindre saker i efterhand. Det hela skulle bli mer robust. Det är där som den stora styrmöjligheten finns. När det väl kommer till bygglov är det . (): Min fråga till handlar om tidsperspektivet. Ni hade en konsensusrapport i PCC, men det har varit en hel del diskussion och rapporter . Frågan är: Hur har vi på oss? När vi resonerar om investeringar här i tar det från det att vi har fattat beslut till dess att investeringen är klar att användas. Jag skulle vilja att du angav något: När måste man bryta trenden med ökande växthusgaser och få en minskning? Min fråga till handlar om i vilken utsträckning man kan lösa klimatproblemet i transportsektorn genom att byta drivmedel. När vi debatterar är det populärt att säga att man ska ha annat bränsle i bilen och därmed anse frågan löst. Men vi kan ju se att trots att ni talar om höga CO2-avgifter har transportsektorn ökat sin klimatpåverkan till . Kostnaden har alltså inte varit tillräckligt hög. Räcker det med att byta bränsle? Måste man inte också börja prata om att gods kanske i mindre utsträckning ska gå på lastbil och att man mer ska använda kollektivtrafik? (): Vi är många som brottas politiskt både med åtgärder och med målnivåer ur ett svenskt och ett europeiskt perspektiv. Det råder tämligen bred konsensus i om att vi ska använda de ekonomiska styrmedlen än mer framöver. Detta är en viss komplikation, för vi har gjort oss rent statsfinansiellt beroende av energiskatter och koldioxidskatter. Vi kommer förhoppningsvis att stå inför en situation där dessa intäkter blir mindre eftersom utsläppen minskar. Då är det viktigt att vi nu också ser till att de eventuella höjningar som sker inte ökar skattetrycket totalt sett, utan att det finns en morot med, genom att man sänker andra skatter. Jag har en fråga till och övriga som knyter an till det som berörde. Det gäller de tunga transporterna. Vi har riktat styrmedlen väldigt mycket mot de lätta transporterna, men vi har inte sett några riktiga effekter 3 KLIMAT FÖRÄNDRING OCH ANPASSNINGAR när det gäller de tunga transporterna. Jag vill bara få ett förtydligande: Är det raka, rena koldioxidskatter och sådana styrmedel som ska gälla för de tunga transporterna, eller är det ytterligare sätt som är möjliga för att få ned utsläppen därifrån? , : frågade hur bråttom det är. Det är bråttom. Egentligen är det . Vi har redan börjat se klimatförändringarna. Men för att stabilisera koldioxidhalterna i atmosfären på en rimlig nivå mellan 400 och 500 ppm mot slutet av det här århundradet måste utsläppen i världen gradvis gå ned till noll mot slutet av århundradet.