rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Den fjärde dansaren, som är solist, tjänade . Som framgår av tabellen låg pensionsavgifterna på mellan och för de fyra dansarna. Räknat i procent varierade pensionsavgiftspåslaget mellan och på lönen. BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Exempel på hur pensionsavgifterna varierar för fyra dansare vid Kungl. I pensionsavgifterna har teaterns kostnader för den särskilda löneskatten inte inkluderats. Operaledningens kommentarer angående pensionsavgifternas påverkan på den konstnärliga verksamheten Operan hade förväntningar om att övergången till institutionsspecifika tjänstepensionspremier skulle vara kostnadsneutral för institutionen, eftersom man uppfattat detta som en uttalad ambition från inför genomförandet av omläggningen. Det var svårt för Operan att förutse vilka ekonomiska effekter övergången till institutionsspecifika pensionspremieavgifter skulle få. SPV har inte kunnat göra tillförlitliga prognoser av omfattningen av pensionspremierna. Enligt Operan är det normalt med variationer i institutionens ekonomi vad gäller föreställningarnas finansiering. Detta kan ledningen påverka och hantera inom givna ekonomiska ramar. lider dock Operan, enligt ledningen, av osäkerheten om hur eventuella justeringar av pensionspremier kommer att falla ut. Då Operan till är finansierat via bidrag finns inte, enligt ledningen, möjligheten att kompensera en premieökning utan en motsvarande ökning av statsbidraget. fattades beslut om ett besparingsprogram vid Operan som bl.a. inneburit att institutionen minskat hyrd lokalyta och antalet anställda genom en uppsägning av ca 40 personer. Av de uppsagda var 11 personer dansare. Genom besparingsprogrammet frigjordes ett ekonomiskt utrymme motsvarande ca som syftade till att åstadkomma en stabilare ekonomi samt ett ekonomiskt utrymme för konstnärliga satsningar. Det ekonomiska utrymme som frigjordes har, enligt Operans ledning, inte kunnat utnyttjas såsom avsett på grund av att de senaste årens ökade löne- och pensionskostnader har tagit hela besparingen i anspråk. Lönekostnaderna, som står för av de totala kostnaderna, har enligt ledningen ökat mer än vad Operan kompenserats för i form av anslagsuppräkning inom den s.k. pris- och löneomräkningen. Enligt ledningen innebär den uteblivna kompensationen i form av ökat statsbidrag för de senaste årens ökade löne- och pensionskostnader att det konstnärliga utvecklingsarbetet blivit lidande. Som exempel på detta har Operan angett att institutionen har fått kompromissa avseende genomförandet av vissa uppsättningar, genomföra förändringar i sin repertoar samt fått skjuta upp planerade investeringar i teknik och personal. Vidare har Operan inte kunnat genomföra ett antal satsningar, bl.a. på barn- och ungdomsverksamhet FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 och uppbyggandet av en organisation för hantering av externt finansierade projekt. Operans ambition om att bygga den konstnärliga verksamheten på ensembler bestående av tillsvidareanställda och långtidskontrakterad personal har inneburit relativt få anställningsbeslut sedan de institutionsspecifika pensionspremierna infördes. Ledningen har inte behövt väga konstnärliga kvaliteter mot pensionspremiekostnader vid anställningsbeslut. bedömer dock Operan att sådana överväganden olyckligtvis skulle kunna bli en dramatisk konsekvens av det nuvarande systemet för finansiering av scenkonstnärernas tjänstepensioner. Operans ledning bedömer att det kan uppstå ohållbara problem av såväl ekonomisk som konstnärlig art som en följd av att dansarna är skyldiga att gå i pension i åldern och att dansarna av rädsla för att få en låg pension efter kan välja att arbeta kvar vid institutionen36. Ett flertal av ensemblens äldre dansare börjar närma sig pensionsåldern, t.ex. är 9 av Operans 57 tillsvidareanställda dansare i åldern . Operan har inte ekonomiska möjligheter att rekrytera nya dansare om dessa väljer att fortsätta sin anställning fram till ålderspensionen. Vidare kommer dansensemblens konstnärliga kvaliteter, enligt Operan, att försämras om dansarna fortsätter sin anställning efter det att de av åldersmässiga skäl kan prestera fullt ut. Frågan förorsakar interna spänningar inom institutionen som är påfrestande för samtliga inblandade. Problematiken är enligt ledningen applicerbar även på korister och solister. Musikerna anses däremot ofta kunna utöva sitt arbete utan konstnärliga men till dess de uppnår ålderspensionen. har Operans dansare gått i pension när de uppnått åldern . Enligt ledningen ingick de som stod på tur att pensioneras till huvudsaklig del i den grupp av dansare som sades upp inom ramen besparingsprogram. Norrbottensteatern bildades , som första regionteater, och drivs som en stiftelse som kommun och landsting är huvudmän för. Repertoaren består av tal- och musikteater. Målet är att den konstnärliga verksamheten ska ha en regional förankring. I teaterns uppdrag ingår att turnera i länet samt att ha ett utbud som riktar sig till vuxna, ungdomar och barn. 36 I och med att det numera är en individs livsinkomst som ligger till grund för hur hög ålderspension man får i det allmänna pensionssystemet riskerar dansare och sångare som utnyttjar sin rätt att gå i pension då de är respektive att få kraftigt försämrad ålderspension jämfört med i det gamla pensionssystemet. fanns en skyldighet att ta ut pension i den åldern. Skyldigheten togs bort 2003 genom en förändring av lagen om anställningsskydd, vilket innebär att dessa yrkesgrupper, liksom övriga på arbetsmarknaden, har rätt att stanna kvar i sin anställning till . BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Teaterhuset invigdes och är beläget i Luleås norra hamn. I huset finns bl.a. tre scener, loger, verkstäder, ateljéer, balettsal och restaurang. I samma hus som teatern ligger i , som är en del av . spelade teatern fyra produktioner för vuxna och tre barn- och ungdomsproduktioner. Vidare producerade teatern soppteater och After Work i samarbetet med teaterrestaurangen samt tog emot gästspel. har Norrbottensteatern spelat ungefär 400 föreställningar . I snitt har publiken uppgått till ca 50 000 personer . har turnéverksamheten i länet minskat i omfattning. Enligt teaterns ledning37 beror det bl.a. på att intresset från lokala teaterföreningar att ta emot besök har minskat och att teaterns och arrangörernas ekonomiska resurser har försämrats. Vidare har det blivit svårare att få möjlighet att spela teater i länets skolor, vilket teaterledningen tror hänger samman med ändrade budgeteringsprinciper i kommunerna. fanns ofta en budgetpost i den kommunala budgeten som skolorna kunde använda för att finansiera teaterföreställningar. ingår sådana medel oftast i respektive skolas budget, och medlen ska i regel finansiera även andra kultur-, idrotts- och friluftsaktiviteter m.m. av teaterns inkomster består av offentliga bidrag. landsting och kommun svarar för två tredjedelar av teaterns bidragsinkomster och staten för en tredjedel av bidragsinkomsterna. minskade teaterns huvudmän sitt gemensamma bidrag till teatern med . Detta fick som följd att även staten minskade sitt bidrag till teatern. Därefter har bidragen ökat och ligger bidragsnivå. Enligt teaterledningen innebär det ett betydande ekonomiskt problem att den årliga anslagsuppräkning som görs av statsbidraget till teatern inom ramen för det s.k. pris- och löneomräkningssystemet regelmässigt är lägre än vad som skulle krävas för att kompensera teatern för kostnadsökningar i form ökade lönekostnader, hyror, elpriser etc. har t.ex. statsbidraget räknats upp och lönerna ökat . Detta innebär en gradvis försämring av teaterns ekonomiska villkor som, enligt ledningen, fått som konsekvens att antalet anställda vid teatern löpande har minskat . 37 då kulturutskottets uppföljning har genomförts har teatern bytt chef. Vid intervjun som ligger till grund för denna fallstudie medverkade teaterns ledningsgrupp, dåvarande teaterchefen medverkade ej vid intervjun. Den nytillträdda teaterchefen har läst utkast till fallstudien och givits möjlighet att kommentera innehållet. Vid besöket på intervjuades även företrädare för personalen på teatern. FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 Teaterns ensemble utgörs av ungefär 13 tjänster som delas av skådespelare och musiker. Av tjänsterna innehas 5 normalt av tillsvidareanställda scenkonstnärer och 8 tjänster av tillfälligt anställda scenkonstnärer. Antalet anställda scenkonstnärer har minskat . utgjordes t.ex. ensemblen av 18 skådespelartjänster och 3 musikertjänster. Totalt anställde teatern 136 olika personer . Antalet årsverken uppgick till 50, varav 39 årsverken () utgjordes av tillsvidareanställd personal. Den konstnärliga personalen motsvarade 15 årsarbetskrafter, varav 6 årsarbetskrafter utgjordes av 6 personer med en tillsvidareanställning och 9 årsarbetskrafter utgjordes av 13 personer med en visstidsanställning. Detta innebar att av dem som var verksamma som konstnärer vid teatern var tillsvidareanställda. Enligt ledningen vill teatern i första hand rekrytera skådespelare genom att anställa dem. I undantagsfall kontrakteras skådespelare med F-skattsedel. Ofta beror det på att teatern vill rekrytera en medialt uppmärksammad skådespelare och att han eller hon ställer som krav att få betalt via sitt bolag för att medverka i en produktion. var det tre personer (motsvarande 1,5 årsverken) av personalen med konstnärliga arbetsuppgifter som hade F- skattsedel och som inte var anställda av teatern. Till dessa utgick en ersättning på totalt . För denna ersättning betalas inga pensionspremier in. Från många korta visstidsanställningar till färre och längre visstidsanställningar har teatern, enligt ledningen, i första hand rekryterat skådespelare genom att anställa dem under korta perioder, t.ex. för att repetera och medverka i en produktion. Därmed har teatern haft stor frihet att anpassa ensemblen till den valda repertoaren säsong för säsong. Ur tjänstepensionsavgiftssynpunkt har detta inneburit att totalkostnaden för pensionsavgifterna varierat månad för månad beroende på ensemblens sammansättning. Teaterns erfarenhet visar att det är avsevärt dyrare att anställa skådespelare på fyramåndaderskontrakt än att ha tillsvidareanställda skådespelare. För dem som är anställda får teatern ofta betala en högre månadslön, ersätta kostnader för boende, betala ut traktamente samt i undantagsfall även betala för hemresor, vilket inkluderar lönekostnadspålägg för sociala avgifter38. 38 För andra branscher (t.ex. byggbranschen) finns undantag i inkomstskattelagen som innebär att arbetsgivarna inte behöver betala sociala avgifter för kostnader för resor och traktamenten. har invänt mot att orkester- och teaterinstitutioner tidigare tillämpade detta undantag. I budgetunderlag för 20042006 redovisades uppgifter om att institutionernas kostnader kunde komma att öka med som en följd av invändning. BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Teatern byter chef , vilket bl.a. innebär att institutionen i större utsträckning kommer att engagera visstidsanställd konstnärlig personal . 200809 kommer teatern att upprätta två ettårskontrakt, två tvåårskontrakt samt två treårskontrakt för skådespelare och husregissör/husdramatiker. Enligt teaterns ledning finns det ekonomiska, men framför allt konstnärliga skäl till denna nyordning. Ur ett konstnärligt perspektiv bedömer man att den gästande skådespelaren måste ges möjlighet att delta i hela teaterns verksamhet för att dennes kompetens ska komma till sin rätt och för att han eller hon ska kunna vara delaktig i teaterns konstnärliga utveckling. Teaterledningen bedömer att övergången till längre anställningskontrakt ger möjlighet till en konstnärlig utveckling som för publiken innebär en mer aktiv och utåtriktad teater. Vidare ger det möjligheter för teatern att ha fler mindre produktioner som kan ligga kvar i repertoaren . Enligt teatern är möjligheten att visstidsanställa konstnärlig personal upp till utan att vederbörande övergår i en tillsvidareanställning en tillgång som om den utnyttjas rätt kan ge ett konstnärligt, publikt och ekonomiskt mervärde. Detta förutsätter dock, enligt ledningen, en god långsiktig planering samt att anslag och utgifter (för t.ex. pensioner) är någorlunda förutsägbara eftersom scenkonstinstitutionernas ekonomiska marginaler generellt sett är små och möjligheterna till kostnadsbesparingar i regel är uttömda. Musiker och skådespelare som är tillsvidareanställda av en länsteater har rätt att gå i pension när de fyller 63 respektive med en ersättning som motsvarar av lönen fram till dess att de fyller 65 år39. Enligt teaterledningen är det svårt att uttala sig generellt om i vilken utsträckning denna möjlighet utnyttjas av teaterns skådespelare och musiker. Erfarenheten talar dock för att de skådespelare som utnyttjar rätten till pension i regel också slutar att arbeta som skådespelare. Arbetsmarknaden för scenkonstnärer i är begränsad och det är, enligt teaterns ledning, sannolikt svårare för deras skådespelare att gå i pension och fortsätta att arbeta vid en annan teater jämfört med storstadsbaserade skådespelares möjligheter att ta ut sin pension och fortsätta arbeta på en annan teater. Teaterns kostnader för pensionsavgifter I tabellen nedan redovisas ett antal nyckeltal som beskriver Norrbottensteaterns kostnader för personalens löner och pensionsavgifter m.m. . 39 Rätten att gå i pension gäller fr.o.m. att en skådespelare fyllt . Musiker anställda inom regionmusiken och vid har rätt att gå i förtida pension fr.o.m. det att de fyller och framåt. Övriga musiker vid scenkonstinstitutioner med statligt stöd har rätt att gå i pension fr.o.m. att de fyller . Norrbottensteatern har valt att vid sin inrapportering till SPV registrera sina musiker som skådespelare. Detta innebär att musikerna får bättre pensionsvillkor och att institutionerna får betala högre . FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 Norrbottensteaterns kostnader för löner och tjänstepensionsav- Löner o sociala avg. tjänstepensionsavgifternas andel av de totala kostnaderna tjänstepensionsavgifternas andel av de totala lönekostnader Arvoden till konstnär med F-skatt I tabellen särredovisas kostnaden för de tjänstepensionsavgifter som teatern är skyldig att betala enligt kollektivtavtal. Utöver dessa avgifter betalar institutionen även in avgifter till det allmänna pensionssystemet på motsvarande av en inkomsttagares lön och andra förmåner. Avgifterna för de anställdas tjänstepensioner har minskat i och med övergången till det institutionsspecifika systemet. uppgick pensionsavgiften i genomsnitt till av teaterns lönekostnader. var motsvarande procentandel och beräknas den uppgå till . , då de institutionsspecifika tjänstepensionspremierna infördes, varierade teaterns totala pensionsavgifter kraftigt månad för månad. Därefter har kostnaderna för pensionsavgifterna stabiliserats. Som ett exempel på hur pensionspremieavgifterna kan variera mellan olika individer redovisas i tabellen nedan vilka löner och pensionspremieavgifter som teatern betalat för fyra skådespelare . Månadslönerna låg mellan och och den månatliga pensionsavgiften varierade från till och individ. Räknat i procent motsvarade pensionsavgifterna ett påslag på lönerna med mellan och . Därtill kommer kostnader för den särskilda löneskatten som motsvarar av inbetalda . Exempel på hur pensionsavgifterna varierar för fyra skådespelare vid Norrbottensteatern Källa: Uppgifter från Norrbottensteatern . Den särskilda löneskatten har inte medräknats i pensionspåslaget, dvs. Norrbottensteatern har ytterligare kostnader för pensionsavgifterna i form av en skatt på motsvarande av de institutionen betalar till SPV. BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Ledningens kommentarer angående pensionssystemets påverkan på den Kostnaderna för personalens pensionsavgifter har minskat något som en följd av de senaste årens övergång till institutionsspecifika pensionspremier. teaterns ledning har teaterns ekonomi inte påverkats av förändringarna i nå- gon större utsträckning eftersom statsbidraget anpassats till de lägre kostna- Enligt ledningen har det sedan det institutionsspecifika premieavgiftssy- stemet infördes varit i stort sett omöjligt att förutse omfattningen av avgifter- na med någon närmare precision. Ledningen bedömer att det inte finns något som talar för att teatern även i fortsättningen kan räkna med att klara sig från stora minusposter vad gäller kostnaderna för scenkonstnärernas pensionspre- mier, och man anser att det vore värdefullt om SPV kunde ta fram en redovis- ning av vilka olika faktorer det är som styr omfattningen av de anställdas har teatern inte tagit hänsyn till hur höga kostnaderna för en scen- konstnärs pensionspremier kan tänkas bli vid ett anställningsbeslut. att anställningarna i första hand avsett skådespelare som anställts för kortare perioder har det inte funnits så stora ekonomiska skäl att väga in pensions- premiekostnaderna i samband med ett anställningsbeslut. Teatern har inte anställt dansare . teatern att undvika att anställa dansare även framgent på grund av de höga pensionspremiekostnader en sådan anställning kan leda till. dock inte betyda att dans inte kommer att ingår i deras repertoar. visa dans utan att ha dansare anställda, t.ex. genom att teatern köper en del av en föreställning av en dansgrupp, genom att teatern anställer skådespelare med dansbakgrund eller genom att teatern kontrakterar en koreograf som instruerar skådepelare i dans. är en stad med stort dansintresse, vilket bl.a. Rytmik- och Ba- lettförening, enligt teatern, med sin drygt 40-åriga verksamhet lagt en god Vidare finns etablerad i tillsammans med en danslärarutbildning. Det höga kostnadsläget inom danskosten får, enligt teatern, som konsekvens att publiken sällan får se pro- fessionell dans, trots att dansen som uttrycksform växer nationellt. konsekvens är att professionella dansare, sedan de utbildat sig, sällan kan försörja sig i . Teatern anser att problematiken kring scenkonstnärernas pensioner måste lösas för hela scenkonstområdet, inte endast för institutionsområdet. är konstnärligt engagerade inom scenkonsten arbetar både vid institutioner med statligt stöd, fria grupper och fria projekt. Rörligheten är stor mellan de Om detta ska kunna fortsätta måste, enligt teatern, anslagen till de fria grupperna höjas så att dessa kan anställa scenkonstnärer för längre perioder och därmed också betala in pensionsavgifter för sina ar- FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 Ett generellt problem för scenkonstens framtida utveckling är, enligt teatern, att övergången till institutionsspecifika inneburit att vissa scenkonstnärer kostar institutionerna så pass mycket i pensionspremier att arbetsgivaren tvekar att anställa den enskilda utövaren. Detta gäller för konstnärer som varit verksamma i fria grupper och som arbetat i andra länder. Teatern ser ett värde i en konstnärlig rörlighet över nationsgränserna inom scenkonsten och bedömer att det svenska tjänstepensionssystemet kan få som konsekvens att detta försvåras. För den enskilda scenkonstnären kan systemet leda till vad teatern kallar ett yrkesförbud samt att arbetsgivaren inte har möjlighet att anställa de personer som är bäst lämpade för den konstnärliga verksamhet som en institution vill bedriva. Opera och erbjuder, som framgår av namnet, en repertoar bestående av både opera och musikaler. De egna produktionerna består normalt av fem operor och en musikal. En operaproduktion spelas vanligtvis mellan 10 och 20 gånger under en säsong. Vidare bedriver man operaverksamhet för barn i den s.k. Operaverkstan, turnerar och arrangerar konserter samt tar emot gästspel m.m. Operan är en av största scener med plats för ca 1 500 åskådare. Totalt producerades 335 föreställningar som sågs av 135 000 besökare . äger av aktiekapitalet i operan. Resterande ägs av som var ensam ägare till bolaget. I samband med att ägarförhållandena ändrades 2006 fick operan ett utökat uppdrag vad gäller barnverksamheten och att turnera i regionens olika kommuner. har operan omsatt , varav utgjorts av bidrag. Resterande inkomster utgörs till stor del av biljettintäkter. Enligt ekonomichefen är det biljettintäkterna som, trots att de står för en liten del av de totala intäkterna, innebär det stora osäkerhetsmomentet i teaterns ekonomi. stod operan inför stora ekonomiska problem. Styrelsen tvingades bl.a. upprätta en kontrollbalansräkning, vilket ska göras när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet. Situationen löstes genom att sköt till mer kapital, dessutom genomfördes en omstrukturering av verksamheten som bl.a. innebar att av den tillsvidareanställda personalen sades upp. Efter det att uppsägningarna genomförts består de tillsvidareanställda scenkonstnärerna i huvudsak av en kör med drygt 30 korister och en orkester med drygt 60 musiker. Detta beskrivs av ledningen som en basbemanning som kompletterad med tillfälligt anställda scenkonstnärer gör att operan på ett BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP kostnadseffektivt sätt kan ställa om mellan olika opera- och musikalföreställningar. Ekonomiskt finns det fördelar med att inte ha tillsvidareanställd personal som inte kan utnyttjas fullt ut . Ur ett konstärligt perspektiv finns det fördelar med att kontraktera de scenkonstnärer man behöver under ett spelår i stället för det omvända, dvs. att välja repertoar utifrån de scenkonstnärer som är tillsvidareanställda. var totalt 391 olika personer anställda av av operan. Av dem var drygt hälften () tillsvidareanställda. Detta innebar att 168 personer var tillfälligt anställa av operan . Huvuddelen () av den visstidsanställda personalen utgjordes av konstnärlig personal. Av den konstnärliga personalen är det i princip endast musiker och sångare som har en tillsvidareanställning. Enligt personalstatistiken var en skådespelare och två andra personer med konstnärliga arbeten tillsvidareanställda, däremot var inga dansare, koreografer, musikalartister, regissörer eller dirigenter tillsvidareanställda. Musikerna är i högre grad tillsvidareanställda än vad sångarna är. var av de musiker som arbetade vid operan tillsvidareanställda. Motsvarande andel för sångarna var 40 %40. De tillsvidareanställda sångarna utgörs i huvudsak av korister. Efter de uppsägningar som genomförts har operan två tillsvidareanställda sångsolister. I tabellen nedan redovisas ett antal nyckeltal som beskriver operans kostnader för personalens löner och pensionsavgifter 2007. Malmöoperans kostnader för löner och tjänstepensionsavgifter m.m. 2007 Löner och sociala avgifter inkl. pensionsavgifter tjänstepensionsavgifternas andel av de totala kostnaderna tjänstepensionsavgifternas andel av de totala lönekostnader Arvoden till konstnär med F-skatt I tabellen särredovisas kostnaden för de tjänstepensionsavgifter som teatern är skyldig att betala enligt kollektivtavtal. Utöver dessa avgifter betalar institutionen även in avgifter till det allmänna pensionssystemet på motsvarande av en inkomsttagares lön och andra förmåner. 40 De tillsvidareanställda musikerna svarade för av musikernas totala årsarbetstid 2007. Motsvarande andel för de tillsvidareanställda sångarna var . FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 Av tabellen framgår att Opera och Musikteaters kostnader för pensionsavgifter uppgick till . Det motsvarade av de samlade kostnaderna för löner och sociala avgifter och ett genomsnittligt påslag på kostnaderna för löner och sociala avgifter . Som ett exempel på att pensionspremieavgifterna kan variera mellan olika personer redovisas nedan vilka löner och pensionspremieavgifter som operan betalade för tre korister . De tre tjänade men den månatliga pensionsavgiften varierade från till .