eunbil · GV0N3DCA0 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådet bör därvid beakta vikten av att upprätthålla den övergripande jämvikten i hela paketet och grunda sitt arbete på principerna om insyn, ekonomisk effektivitet och kostnadseffektivitet samt rättvisa och solidaritet när insatserna fördelas mellan medlemsstaterna. Rådet bör också ta hänsyn till medlemsstaternas olika utgångspunkter, förutsättningar och möjligheter, samt de framsteg som gjorts, och respektera behovet av hållbar ekonomisk tillväxt i hela gemenskapen där alla sektorer bidrar. En kostnadseffektiv och flexibel modell bör också tillämpas vid utarbetandet av marknadsgrundade instrument som syftar till att uppnå energi- och klimatpolitiska mål, så att man undviker för stora kostnader för medlemsstaterna. Att nå det ambitiösare målet med en 30-procentig minskning som en del av en global och övergripande överenskommelse måste uttryckligen inkluderas på ett balanserat, öppet och rättvist sätt, varvid hänsyn också måste tas till det arbete som utförts inom ramen för Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. I ett globalt sammanhang med konkurrensutsatta marknader inser att risken för koldioxidutsläpp inom vissa sektorer, som energiintensiv industri, vilka är särskilt utsatta för internationell konkurrens är ett problem som det är nödvändigt att skyndsamt analysera och gripa sig an inom det nya direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter, så att lämpliga åtgärder kan vidtas i händelse de internationella förhandlingarna skulle misslyckas. Ett internationellt avtal är alltjämt det bästa sättet att ta sig an frågan. betonar att EU:s system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser utgör en synnerligen viktig del av en integrerad klimat- och energipolitik och inser vikten av en enda övre gräns för det EU-omfattande systemet för utsläppshandel och en tydlig inriktning för utsläppsminskningarna. Det reviderade direktivet bör främja kostnadseffektiviteten i de utsläppsminskningar som är nödvändiga och ge EU möjlighet att koppla sitt system för utsläppshandel till andra obligatoriska system för utsläppshandel för att sätta ett tak för de absoluta utsläppen samt stärka användningen av de flexibilitetsmekanismer som följer av projekt som genomförs i tredjeländer. framhåller också nödvändigheten av flexibilitet i arbetet med att uppnå nationella mål som inte är kopplade till systemet för utsläppshandel samt mål för förnybar energi i enlighet med den handlingsplan som antogs av och betonar vikten av effektiva nationella stödsystem för förnybar energi och en effektiv flexibilitetsmekanism grundad på ursprungsgarantier, i enlighet med kommissionens förslag, samt understryker nödvändigheten av att gemenskapen och medlemsstaterna i sin energipolitik fäster stor vikt vid ökad energieffektivitet och försörjningstrygghet för att uppnå EU:s integrerade klimat- och energipolitik samt hållbar ekonomisk utveckling. erinrar om att syftet med att föreslå ett regelverk för avskiljning och lagring av koldioxid är att garantera att denna nya teknik används på ett miljövänligt och säkert sätt, vilket kommer att visas i projekt i enlighet med överenskommelsen . För att uppnå det ambitiösa målet för användningen av biobränslen är det synnerligen viktigt att utveckla och uppfylla effektiva hållbarhetskriterier för att sörja för att andra generationens biobränslen finns kommersiellt tillgängliga, något som också skulle kunna övervägas i fråga om användningen av andra former av biomassa för energi, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte. Det är nödvändigt att uppnå större synergieffekter mellan politiken för att motverka klimatförändringar och politiken för biologisk mångfald som ett sätt att säkerställa sidofördelar, särskilt genom att stärka ömsesidigt stödjande åtgärder och verksamhet när det gäller begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt framställning, konsumtion av och handel med biobränslen. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att förstärka insatserna för att och därefter hejda förlusten av biologisk mångfald. Den nionde partskonferensen inom ramen för konventionen om biologisk mångfald i och ett fullständigt genomförande av Natura 2000-nätet är avgörande steg på vägen mot detta mål. En effektiv och fullt fungerande sammanlänkad inre energimarknad är ett avgörande villkor för säker, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning i . uppmanar därför rådet att bygga vidare på de senaste framstegen med det tredje paketet för den inre gas- och elmarknaden i syfte att senast nå en politisk överenskommelse, och därvid till fullo beakta slutsatserna från . Det uppmanar kommissionen att beakta små eller isolerade energimarknaders situation och behov i samband med vidareutvecklingen av denna politik. erinrar om den vikt som det fäster vid att stärka EU:s och medlemsstaternas energitrygghet. Alla åtgärder avseende klimatförändringar och energi, den inre energimarknaden och ny teknik bidrar till detta mål, men kraftfulla insatser måste också göras för att vidareutveckla den externa dimensionen av "En energipolitik för 2007-2009". välkomnar de framsteg som gjorts i detta avseende, så som de framgår av den lägesrapport som förelagts rådet (dok. 6778/08), och kommer att göra en mer övergripande utvärdering av framstegen med genomförandet och av de ytterligare åtgärder som kan krävas mot bakgrund av nästa strategiska energiöversyn som ska läggas fram och godkännas av och som kommer att ligga till grund för den nya energihandlingsplan som ska antas av . Denna strategiska energiöversyn kommer särskilt att inriktas på försörjningstrygghet, inbegripet sammanlänkningar, och extern energipolitik. fäster särskild vikt vid att EU och dess medlemsstater är samstämmiga när de diskuterar energifrågor med tredjeparter. välkomnar den höge representantens och kommissionens gemensamma rapport om klimatförändringarnas konsekvenser för internationell säkerhet. framhåller vikten av denna fråga och uppmanar rådet att diskutera rapporten och senast lägga fram rekommendationer om lämpliga uppföljningsåtgärder, särskilt i fråga om det sätt på vilket samarbetet med tredjeländer och regioner ska kunna intensifieras när det gäller klimatförändringarnas konsekvenser för internationell säkerhet. Övergången till en säker och hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp kommer att ha återverkningar på många politiska områden och på medborgarnas ekonomi och dagliga liv. Konsekventa åtgärder i fråga om energi och klimatförändringar, där synergieffekterna utnyttjas, behövs också på Lissabonstrategins tre andra prioriterade områden liksom på andra områden för EU-politik, vilket inbegripet att man · utformar en konsekvent FoU- och innovationspolitik på europeisk och nationell nivå, · frigör miljöindustrins affärspotential och utformar en hållbar industripolitik samt hållbara och globalt konkurrenskraftiga pionjärmarknader, som hänsyn tas till de konsekvenser för konkurrenskraften som åtgärderna i fråga om energi och klimatförändringar kan medföra, · främjar ett hållbart transportsystem som ger medlemsstaterna möjlighet att inom ramen för EU:s politik vidta de åtgärder som krävs för att effektivt bekämpa klimatförändringar, · överväger en översyn av energiskattedirektivet för att det i högre grad ska överensstämma med EU:s energi- och klimatförändringsmål, · förbättrar energi- och resurseffektiviteten inom alla sektorer, · informerar konsumenterna om effektiv energianvändning för att kunna ta itu med de sociala återverkningar och möjligheter som energi och klimatförändringar innebär. uppmanar också kommissionen att, när den lägger fram sina lagstiftningsförslag om momssatser , i samarbete med medlemsstaterna undersöka områden där ekonomiska instrument, inklusive momssatser, kan spela en roll för att öka användningen av energieffektiva varor och energibesparande material. betonar nödvändigheten av att i fråga om energi fortlöpande investera i forskning och utveckling samt aktivt anamma ny teknik, i linje med kommissionens förslag till en europeisk strategisk plan för energiteknik. inser att arbetet med att ta itu med energi och klimatförändringar också är en fråga om att skapa värderingar och ändra medborgarnas beteenden. uppmanar därför de nationella regeringarna och de europeiska institutionerna att vara förebilder genom att göra betydande framsteg för att minska energianvändningen i sina byggnader och sina fordonsbestånd. godkänner den interimsrapport som lagt fram om stabiliteten på finansmarknaderna. Situationen för det internationella finansiella systemet är fortfarande bräcklig, men i kölvattnet av turbulensen på marknaderna har vissa justeringar redan gjorts på finansmarknaderna genom att , de nationella myndigheterna, EU-myndigheterna och finansinstituten har vidtagit åtgärder för att stabilisera läget. Det är av största vikt att snabbt och fullständigt offentliggöra exponeringar mot problemtillgångar och finansiella instrument som inte är medtagna i balansräkningen och/eller förluster som görs av banker och andra finansinstitut. Det krävs förbättringar av tillsynsramen och enskilda institutioners riskhantering i en miljö som utmärks av finansiell innovation och som tydligt har visat på nya utmaningar för krisförebyggande och finansiell tillsyn på nationell nivå, EU-nivå och global nivå. är enigt om att ansvaret i första hand ligger på den privata sektorn, men som en reaktion på turbulensen är myndigheter i EU beredda att vid behov vidta lagstiftningsåtgärder och tillsynsåtgärder. Politiska åtgärder bör inriktas på följande fyra områden: Stärkt insyn för investerare, marknader och lagstiftare, särskilt i fråga om exponering mot strukturerade produkter och finansiella instrument som inte är medtagna i balansräkningen. Förbättrade värderingsstandarder, särskilt i fråga om illikvida tillgångar. Förstärkt tillsynsram och riskhantering inom finanssektorn genom översyn av en rad områden i direktivet om kapitalkrav samt förbättrad hantering av likviditetsrisker. Rådet uppmanar kommissionen att fortsätta samråden och att senast lägga fram sitt förslag samt framhåller vikten av att senast försöka nå en överenskommelse mellan rådet, och kommissionen om de ändringar av regelverket som är nödvändiga. Förbättring av marknadens sätt att fungera och förbättrad incitamentsstruktur, inklusive kreditvärderingsinstitutens roll, där EU är berett att överväga lagstiftningsalternativ om marknadsaktörerna inte snabbt griper sig an dessa frågor. Den nuvarande turbulensen har visat på nödvändigheten av att ytterligare stärka den finansiella stabilitetsramen genom förbättrad tillsyn och förbättrade verktyg för hantering av finansiella kriser. uppmanar att skyndsamt och fullständigt genomföra det arbetsprogram om vilket överenskommelse nåddes . Detta omfattar ytterligare framsteg på följande områden: Finansiell tillsyn, där de viktigaste frågorna gäller förbättringar av och samstämmighet mellan tillsynsregler och standarder, konvergens beträffande rapportering för regleringsändamål och finansiell rapportering, som syftar till tillsyn av gränsöverskridande grupper, klargörande av förhållandet mellan hemlands- och värdlandsmyndigheter som avspeglar deras befogenheter och ansvar, inklusive balanserat informationsutbyte, tillsynskollegiers roll och förbättringar av det sätt på vilket EU:s tillsynskommittéer fungerar samt ett eventuellt införande av en EU-dimension i de nationella tillsynsmyndigheternas mandat för att underlätta konvergens och samarbete. Hanteringen av gränsöverskridande finansiella krissituationer, där verktygen och förfarandena bör förbättras, varvid det som ett första steg förväntas att ett nytt samförståndsavtal om gränsöverskridande samarbete mellan de berörda myndigheterna undertecknas . På grundval av det fortsatta arbetet bör rådet också vid mitten av 2008 undersöka hur insättningsgarantisystemen fungerar. Dessutom bör systemen för tidig varning förbättras på såväl EU-nivå som internationell nivå, bland annat genom en förstärkning av IMF:s roll när det gäller att övervaka makrofinansiell stabilitet. I fråga om stabiliteten på finansmarknaderna bör EU ha ett nära samarbete med sina internationella partner inom berörda forum. uppmanar rådet att under de kommande månaderna fortsätta att prioritera dessa frågor och att göra en omfattande översyn av framstegen samt noga följa situationen så att skyndsamma insatser ska kunna göras vid en eventuell kritisk utveckling. kommer att, i tillämpliga fall, åter ta upp dessa frågor. välkomnar kommissionens meddelande om statsägda förmögenhetsfonder. Europeiska unionen stöder fullt ut en öppen och global investeringsmiljö som grundar sig på den fria rörligheten för kapital och effektivt fungerande globala kapitalmarknader. Statsägda förmögenhetsfonder har spelat en värdefull roll som tillhandahållare av kapital och likviditet i ett långsiktigt investeringsperspektiv. Uppkomsten av nya aktörer med begränsad insyn i sina investeringsstrategier och mål har dock lett till viss oro som är kopplad till eventuellt icke-kommersiella tillämpningar. Avgränsningen mellan statsägda förmögenhetsfonder och andra enheter är inte alltid helt tydlig. är enigt om nödvändigheten av en gemensam europeisk strategi som tar hänsyn till nationell handlingsfrihet i överensstämmelse med de fem principer som kommissionen föreslår, nämligen följande: fasthållande vid ett öppet investeringsklimat, stöd till det nu pågående arbetet i IMF och , användning av nationella instrument och EU-instrument när så är nödvändigt, respekt för de skyldigheter som följer av EG-fördraget och internationella åtaganden samt proportionalitet och öppenhet. stöder målet om att på internationell nivå nå en överenskommelse om en frivillig uppförandekod för statsägda förmögenhetsfonder samt om att på internationell nivå fastställa principer för mottagande länder. EU bör försöka lämna ett samordnat bidrag till dessa nu pågående diskussioner och uppmanar kommissionen och rådet att fortsätta arbetet enligt dessa riktlinjer. 7652/08 BILAGA I SV UTTALANDE OM "BARCELONAPROCESSEN: EN UNION FÖR " godkände principen om en union för som kommer att omfatta EU:s medlemsstater och de kuststater runt som inte är medlemmar av EU. uppmanade kommissionen att förelägga rådet de förslag som krävs för att inför toppmötet i fastställa de närmare bestämmelserna för vad som kommer att kallas "Barcelonaprocessen: En union för ". 7652/08 BILAGA II SV FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT SOM LAGTS FRAM FÖR EUROPEISKA RÅDET LISSABONSTRATEGIN FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken Rapport från Ekofin till 7280/08 Landsspecifika integrerade rekommendationer Rapport från rådet till 7275/08 Dokument om viktiga frågor bidrag från rådet (konkurrenskraft) 6933/08 Viktiga budskap på utbildnings- och ungdomsområdet till Europeiska rådets vårmöte 6445/08 Viktiga budskap från rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) 7171/08 Gemensam rapport om sysselsättningen 2007/2008 7169/08 Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 7170/08 Gemensam rapport om socialt skydd och social integration 2008 7274/08 EESK:s yttrande om sysselsättning för prioriterade kategorier (Lissabonstrategin) SOC/251 - CESE 997/2007 resolution som ska läggas fram vid Strategin för sysselsättning och tillväxt Att hantera Lissabonparadoxen CdK 331/2007 Meddelande om en europeisk strategisk plan för energiteknik (Set-Plan) Rådets slutsatser 6326/1/08 Bidrag från rådet (miljö) till 7251/08 Klimatförändring och internationell säkerhet Rapport från kommissionen och generalsekreteraren/den höge representanten 7249/08 Dokument om huvudfrågor bidrag från 6408/08 Stabilitet på finansmarknaderna Rapport om resultatet av diskussionerna i 7304/08 Statsägda förmögenhetsfonder Rapport om resultatet av diskussionerna i 7302/08 Utkast till rapport om Europeiska unionens framsteg 2007 7233/08 7652/08 SV 7652/08 SV 7652/08 BILAGA I SV 7652/08 BILAGA II SV