eunbil · GW0NB5DE4 · 2008-12-09 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. på temat kvalitet - Riktlinjedebatt Dokumentbeteckning 14358/08 333 Bakgrund på temat kvalitetsproduktion inom jordbrukssektorn publicerades . innehåller inga förslag från kommissionen utan är ett diskussionsunderlag där kommissionen begär in synpunkter på olika aspekter av temat kvalitet. Däribland, grundläggande livsmedelslagstiftning, EU:s existerande kvalitetsindikatorer, EU:s handelsnormer, ekologisk märkning, kvalitetssäkringssystem på EU-nivå, såväl som privat nivå. Kommissionen vill med sin grönbok få in synpunkter på hur kan främja kvaliteten i jordbruksproduktionen utan att skapa ytterligare administrativa kostnader. Konsultationsperioden löper till och med . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens initiativ på temat kvalitet. Den svenska grundinställningen är att kvalitetsproduktion måste bygga på kunskap om vad konsumenten vill ha, inte vad producenterna helst vill sälja. Kvalitetsproduktionen måste sålunda stå på en solid marknadsmässig grund för att vara framgångsrik. anser att följande övergripande principer bör vara vägledande för gemenskapens kvalitetsarbete: regelförenkling det offentliga åtagandet bör inte sträcka sig för långt in på den privata domänen eller stå i vägen för privata initiativ samstämmighet med övriga politikområden budgetrestriktivitet förenlighet med och avsaknad av protektionistiska/handelsstörande inslag förenlighet med subsidiaritetsprincipen Frågan var föremål för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om tillämpningen av förordning 853/2004 avseende användning av antimikrobiella substanser för dekontaminering av slaktkroppar från kyckling, samt utkast till rådets beslut om avvisande av kommissionens förslag till rådets förordning -Antagande Dokumentbeteckning 15214/08 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung, särskilt dess artikel 3. Beslut efter kommittéförfarande. (har rätt till granskning.) Om kommittén avvisar KOM:s förslag får KOM, i överensstämmelse med artikel 5 i rådets beslut /468/EG, ändrat genom rådets beslut /512/EG, lägga fram motsvarande förslag för rådet, som har på sig att fatta beslut med kvalificerad majoritet samt att informera parlamentet. KOM lade fram sitt förslag till rådet . Bakgrund Frågan om att tillåta kemisk dekontaminering av slaktkroppar från kyckling härrör från diskussionerna mellan och i senaste (). Kommissionen sade då att man avsåg föreslå förändring i EU:s hygienlagstiftning i syfte att tillåta vissa substanser för kemisk dekontaminering av fjäderfä, både i slaktkycklingproduktionen i EU och av importerat fjäderfäkött. Frågan har tagits upp som en övrig fråga vid två ministerråd , respektive . En stor majoritet av jordbruksministrarna har varit negativa till eller uttryckt oro inför tanken på att tillåta kemisk dekontaminering. Kommissionen lade med kort varsel fram ett förslag för beslut i för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD) . Förslaget röstades ned av ett enhälligt SKLD. (Ett land lade ned sin röst, vilket räknas som ett nej.) Kommissionens förslag innebär bl.a. att antimikrobiell ytdekontaminering (AMT) av kycklingkött ska tillåtas , under vilken ytterligare vetenskapliga undersökningar kan utföras för att särskilt söka svar på frågorna om eventuella effekter beträffande antimikrobiell resistens, samt eventuella miljöeffekter. Produkter som behandlats på detta vis ska märkas i konsumentled. Ordförandeskapet har tagit fram ett utkast till rådets beslut om avvisande av Kommissionens förslag. Ordförandeskapets dokument innehåller ett stort antal skäl till varför rådet avvisar Kommissionens förslag. Man hänvisar bl.a. till att man med tanke på tillgänglig vetenskaplig information inte kan utesluta att ett godkännande av dessa ämnen kunde leda till ökad antimikrobiell resistens hos människor och att i sin resolution av uttryckte sitt ogillande av kommissionens förslag. Slutsatsen blir att bristen på vetenskapliga uppgifter om riskerna med användningen av dessa ämnen leder till tillämpningen av den försiktighetsprincip som anges i artikel 7 i och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av . Kommissionens förslag till rådsförordning och ordförandeskapets förslag till avvisande av detsamma diskuterades på attachégrupp . Det framgick då att ländernas positioner var oförändrade jämfört med tidigare. Förslag till svensk ståndpunkt bör hålla fast vid den uppfattning som uttryckts vid de två tidigare ministerråden och som ledde till att röstade nej till förslaget i SKLD. stödjer således ordförandeskapets förslag till avvisande av Kommissionens förslag till rådsförordning. uppfattning är att livsmedel ska produceras med en god hygien i varje länk i livsmedelskedjan, ett synsätt som många medlemsstater delar. Att risker ska hanteras och elimineras under processens gång är en grundläggande princip i EU:s livsmedelslagstiftning, som har gjorts mycket tydlig i hygienpaketet som trädde kraft samt i EU:s livsmedelslag. Detta har även varit en grundläggande princip i den svenska lagstiftningen och inom det svenska jordbruket. Att acceptera dekontaminering av slutprodukten som ett sätt att nå säkra livsmedel vore ett betydande steg tillbaka i utvecklingen. I finns även en stark konsumentopinion mot den här typen av åtgärder. ställer sig bakom EFSA:s viktiga konstaterande att ytterligare aspekter på användningen av kemisk dekontaminering behöver belysas, särskilt gäller det frågan om antimikrobiell resistens. Därför välkomnar att EFSA tar sig an den viktiga frågan om eventuell koppling mellan kemisk dekontaminering och antimikrobiell resistens. Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden då frågan togs upp som en övrig fråga. Rådsslutsatser om ökade importkrav växter, djur, foder och livsmedel via kontroller, riskanalyser och för att undvika konkurrensnackdelar för EU:s producenter - Antagande av rådsslutsatser Dokumentbeteckning 10698/08 Bakgrund har under ordförandeskapet drivit frågor som rör ökade importkrav för jordbruks- och livsmedelsprodukter. Det har identifieras tre områden som enligt behöver förbättras: importkontrollen i EU, analyser av risker vid import och konkurrensnackdelar för EU-produktion gentemot tredje land. Man vill därför att åtgärder i form av nytt ramverk för import tas fram, att en förbättrad importkontroll och harmonisering mellan medlemsstater genomförs och att omfattande analyser av importrelaterade sanitära och fytosanitära risker vid import från tredje land utvecklas. Angående EU:s konkurrensnackdelar argumenterar att EU:s höga krav gällande bl.a. djurskydd, miljö- och sociala kriterier (kollektiva preferenser), inte ställs på importerade produkter i samma utsträckning, vilket skapar en snedvridning på EU:s marknad som måste rättas till. har främst arbetat med att ta fram rådsslutsatser för kontroll- och analysdelen via jordbruksattachéerna och en överenskommelse ser ut att kunna nås. Vad gäller den tredje delen om konkurrenssituationen har frågan behandlats en gång i (). Tanken är att de olika delarna ska sammanfogas till en rådsslutsats som ska antas vid jordbruksrådet . Förslag till svensk ståndpunkt anser att den franska kritiken mot EU:s kontrollsystem och reglering av importerade produkter är överdriven. EU har ett väldigt utvecklat system för kontroll av importerade produkter och likaså vad gäller krav som ställs på såväl EU:s egna som importerade produkter. anser dock att det finns ett behov av att utveckla dessa, utan att den administrativa bördan ökar eller att onödiga handelshinder skapas. vill också säkerställa att detta beaktas i slutsatserna. Vad gäller den sista delen om konkurrenssituationen är mer kritiskt då ordförandeskapet, utan faktaunderlag, fastställt att EU:s producenter drabbas negativt av högre krav än vad som ställs på importen och att man inte lyft fram de positiva mervärden och produktionsförutsättningar som EU:s egna produktion har. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskebestånd och grupper av fiskebestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs Politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 15578/08 PECHE 307 + ADD 1 - ADD 3 Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002, särskilt artikel 20, rådets förordning (EG) nr 847/96, särskilt artikel 2, rådets förordning (EG) nr 423/2004, särskilt artiklarna 6 och 8, rådets förordning (EG) nr 811/2004, särskilt artikel 5, rådets förordning (EG) nr 2166/2005, särskilt artiklarna 4 och 8, rådets förordning (EG) nr 388/2006, särskilt artikel 4, rådets förordning (EG) nr 509/2007, särskilt artiklarna 3 och 5 samt rådets förordning (EG) nr 676/2007, särskilt artiklarna 6 och 9. Bakgrund Den gemensamma fiskeripolitikens centrala inslag är fastställande av fångst- och fiskeansträngning. Dessa fastställs , tillsammans med tekniska regler för fiskets bedrivande, i TAC och kvotförordningen. Vid jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse avseende fisket i . Vid decemberrådet kommer beslut att fattas om fisket i bl.a. . För åtskilliga fisken fattas beslut genom bilaterala förhandlingar. Detta gäller bl.a. för de flesta av de för viktiga fiskena om vilka separata förhandlingar pågår mellan och . Dessa förhandlingar omfattar bl.a. kvoter för sju gemensamt förvaltade bestånd (torsk, sej, kolja, vitling, rödspotta, makrill och sill). Förhandlingsresultatet kommer att föras in i kommissionens 225-sidiga förslag till TAC och kvotförordning . Vid genomgången av förslaget i rådsarbetsgruppen för intern fiskeripolitik har inte något enskilt problem påvisats som kan förväntas vålla stora politiska meningsskiljaktigheter. Förslag till svensk ståndpunkt övergripande målsättning är att tillse att den gemensamma fiskeripolitikens regelverk följs. Det gäller inte minst grundförordningens målsättning och principer om försiktighetsansatsens tillämpning, baserat på vetenskapliga råd och ett gradvist införande av ekosystemansatsen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med (dock var frågan om fastställande för års TAC och kvotförordning föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet ). Övriga frågor 7) WTOförhandlingarna om utvecklingsagendan från Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133 i EG-fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Förhandlingarna suspenderades helt p.g.a. bristen på framsteg. De kunde dock återupptas och har fyra konkreta utkast till avtalstext på jordbruksområdet presenterats, det senaste kom . Det långa mini-ministermötet i slutade ånyo i sammanbrott. Kompromissviljan tycktes stor hos WTO-medlemmarna, men den främsta stötestenen blev den s.k. särskilda skyddsmekanismen för (SSM) där och inte kunde komma överens. SSM ger rätt att höja sitt tullskydd när importen ökar kraftigt. Tack vare de jordbruksreformer som EU vidtagit hade EU en relativt komfortabel förhandlingssits under mötet. Trots misslyckandet fanns enighet om att man måste försöka rädda det som ligger på bordet. Diskussioner har pågått i med målsättningen att kunna fatta beslut om jordbruks- och industrivarutexterna . Trots tidigare dystra rapporteringar med få framsteg har WTO-förhandlingarna fått en skjuts framåt av den pågående ekonomiska krisen. Vid G20-mötet om krisen i antogs en deklaration med en uppmaning att komma överens om jordbruks- och industrivarutexterna . Det är högst troligt att WTO:s generaldirektör kallar till ett nytt mini-ministermöte mellan . Reviderade utkast till avtalstexter väntas komma runt . På jordbruksområdet har framsteg gjorts . Kvarvarande meningsskiljaktigheter rör framför allt känsliga produkter, SSM och bomull. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . avser fortsatt framhålla vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Total allowable catch, d v s totalt tillåten fångstmängd. Rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter etc. benämns TAC- och kvotförordningen. Möjlighet att för ett antal produkter, troligtvis av totala antalet tullinjer, sänka tullarna med en lägre procentsats än vad som gäller generellt. Fyra minst-utvecklade länder (, , och ), med stöd från många andra WTO-medlemmar, driver på för att handelsstörande stöd på bomullsområdet måste bort i syfte att göra världshandeln mer rättvis.