eunbil · GV0N9702 · 2008-01-01 00:00:00 — Rubrik: Förslag till och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden - politisk överenskommelse Dokument: 11755/06 AGRILEG 127 ENV 411 CODEC 773 9012/08 AGRILEG 67 ENV 261 CODEC 545 + ADD 1 dokument: Fakta-PM Förordningen om växtskyddsmedel /07:FPM21 behandlad vid samråd med : Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Bakgrund Det nuvarande växtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) reglerar förfarandet för godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionen la fram ett förslag till förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, vilket är tänkt att ersätta det nuvarande direktivet. presenterades en tematisk strategi och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel. Strategin rör främst användningsfasen för bekämpningsmedel och kompletterar därmed den föreslagna förordningen. Kommissionens förslag har behandlats i rådsarbetsgruppen för jordbruksfrågor vid ett antal tillfällen . har behandlat frågan i en första läsning . Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag till revidering av regelverket och ser särskilt positivt på att skyddet för miljö och hälsa har stärkts. har verkat för att regelverket ska revideras, särskilt i syfte att det ska införas strikta kriterier för godkännande av verksamma ämnen i växtskyddsmedel samt möjlighet till substitution av farliga växtskyddsmedel. Kommissionen har i hög grad gått till mötes i dessa frågor. har bedrivit ett aktivt arbete med att minimera riskerna och användningen av växtskyddsmedel. Vi har helt fasat ut flera typer av växtskyddsmedel inom jordbruket. Istället används alternativa icke-kemiska metoder. Som förslaget ursprungligen såg ut skulle vi tvingas att godkänna flera av dessa typer av medel igen. Under förhandlingarna har dock fått gehör för sina ståndpunkter i frågan. Det förslaget som går till en politisk överenskommelse ger möjlighet att bibehålla de framsteg som gjorts på miljöområdet genom att de kemiska växtskyddsmedel fortsatt kan substitueras mot alternativa icke-kemiska metoder. En grundläggande förändring som föreslås är att godkännanden av växtskyddsmedel ömsesidigt ska erkännas av alla länder inom respektive zon. tillhör den nordisk-baltiska zonen. ser positivt på införandet av zoner och arbetar för att hänsyn ska kunna tas till olika nationella förhållanden inom zonen om det behövs för att skydda miljön. Likaså är det viktigt att inte införandet av zoner minskar förutsättningarna för en god tillgång till medel på marknaden. verkar även för att de olika förslagen i kommissionens paket om växtskyddsmedel (dvs. förordningen samt den tematiska strategin och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel) bättre bör samverka och förstärka varandra för att arbetet med att minimera riskerna och användningen av växtskyddsmedel ska bli effektivt. För är det slutligen angeläget att begränsa den större arbetsbelastning för tillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare för det fall den resulterar i ökade kostnader. inställning har genomfört en första behandling av förslaget genom sitt omröstade i plenum . Flera av förslagen ligger i linje med vad tidigare framfört, både ensamt och i gemensamma skrivelser tillsammans med våra nordiska och baltiska grannländer. Av omröstningsresultatet framgår att vill skärpa förslaget och deras huvudfokus ligger på att minska risker för miljö och hälsa. vill bl.a. ha bredare möjligheter till att tillämpa substitutionspricipen dvs. att de mest skadliga ämnen byts ut mot mindre skadliga ämnen eller tekniker. föreslår vidare att medlemsstaterna ska kunna beakta nationella handlingsprogram när de beslutar om godkännande för produkter. Avsikten är att förhindra att enskilda beslut motverkar de nationella målsättningar och åtgärder som länder har infört för särskilda medel eller användningar inom ramen för sina handlingsprogram. Ett förslag som inte gav stöd till var indelningen av EU:s medlemsländer i tre godkännandezoner. vill istället att ömsesidigt erkännande ska gälla alla medlemsländerna men också att det ska finnas möjlighet för enskilda länder att ha förbud mot ett visst ämne. Förslaget Kommissionens förslag syftar bland annat till att förbättra skyddsnivån för människors hälsa och miljö. För att uppnå detta föreslås striktare miljö- och hälsoskyddskriterier för godkännande av aktiva substanser i växtskyddsmedel. Dessutom finns regler om substitution av växtskyddsmedel när säkrare medel finns. Förslaget syftar även till att förenkla godkännandeprocessen och förkorta handläggningstiden. Kommissionen föreslår att strikta tidsgränser för myndigheternas handläggning läggs fast i förordningen. För att öka harmoniseringen föreslås regler om samarbete kring godkännande mellan medlemsstaterna inom tre definierade zoner inom EU. I zon ingår de nordiska och baltiska länderna. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Den svenska lagstiftningen om godkännande av växtskyddsmedel utgörs främst av 14 kap. (1998:808) och förordning (2006:1010) om växtskyddsmedel. Kommissionens förslag till förordning kommer att innebära förändringar av den svenska lagstiftningen. Förordningar har allmän giltighet, de är bindande för och direkt tillämpliga i medlemsstaterna. Kommissionens förslag innebär att tidsgränser läggs fast för svenska myndigheters handläggningstider för godkännande av växtskyddsmedel. Förslaget kring samarbete om godkännande inom de tre zonerna innebär ökad harmonisering av vilka växtskyddsmedel som kommer att bli godkända inom dessa zoner. Ekonomiska konsekvenser Prövningen av ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel sker generellt i det land där medlet ska sättas ut på marknaden. Införandet av zoner och ömsesidigt erkännande syftar bl.a. till att förenkla arbetet för medlemsstaterna. Förslaget kan dock på kort sikt väntas öka de administrativa kostnaderna på grund av behovet av samordning mellan medlemsstaterna inom zonen. På väntas kostnaderna för riskbedömningen minska. För att täcka kostnaderna för prövningen av ansökningar betalar sökanden en ansökningsavgift som kompletteras med en årsavgift. Till skillnad från prövningen av verksamma ämnen betalas avgifterna till staten. Motsvarande medel anslås till Kemikalieinspektionens verksamhet. Förslaget till bestämmelser om övervakning och kontroll innebär att detaljerade gemensamma regler om tillsyn skall införas på gemenskapsnivå. Förslaget väntas innebära en större arbetsbelastning för både tillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare. Det är svårt att uppskatta i vilken mån kostnaderna för tillsynen kommer att öka. Ev. budgetära konsekvenser som ett resultat av förslaget bör finansieras genom omprioriteringar inom befintliga ramar.