rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Forskarna kan följa hur fisken t.ex. har rört sig mellan salt och sött vatten. Forskarna menar att det är viktigt att sätta populationerna i fokus, inte arterna, och att tänka på att olika populationer har olika homing.220 Våtmarken har enligt uppgift lett till en mycket stor produktion av gäddyngel som kan förstärka beståndet av gädda i . Efter restaureringen går ca 1 400 yngel ut från våtmarken till havet . Forskarna menar att våtmarksrestaurering är en bra fiskevårdsåtgärd som inte kostar något extra när man t.ex. anlägger våtmarker för att minska övergödning. Det är viktigt att tänka på fisken i samband med våtmarksarbetet (se avsnitt 4.4). 7.3 däggdjur och sjöfåglar Staten arbetar på olika sätt med biologisk mångfald.221 När det gäller skydd av fiskar, däggdjur och sjöfåglar arbetar statliga myndigheter på flera sätt. Ett sätt är fridlysningar. Ett annat sätt är åtgärdsprogram, där fastställer program för hotade arter enligt den s.k. rödlistan (t.ex. för havsörnen och pilgrimsfalken). Ett tredje sätt är arbetet med områdesskydd, t.ex. reservat, fågelskydds- och sälskyddsområden (se avsnitt 8). Genom art- och habitatdirektivet har EU beslutat att bevara arter och naturtyper som i ett europeiskt perspektiv är skyddsvärda. Alla medlemsländer ska rapportera till om bevarandestatusen för dessa arter och naturtyper. I rödlistan för pekade Artdatabanken på 17 arter som är i behov av särskilda insatser. Det finns nu åtgärdsprogram för 14 av de rödlistade arterna. I huvudsak har utvärderingsunderlaget kommit från nationella och regionala inventeringar, miljöövervakning och expertbedömningar av olika slag. När det gäller hav och kust uppges underlaget ofta vara bristfälligt, och trots en del goda uppskattningar när det gäller utbredning och förekomst har det framförts att det behövs betydligt mer art- och naturtypsinformation inför kommande rapportering . 220Homing är fiskens förmåga att återvända till det vattendrag de föddes i för att leka. 221Molander, 2008. 2008/09:RFR3 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE ringen framgår att den generella bilden av Sveriges kust- och havsområden är relativt mörk, men där finns också ljusglimtar. Generellt bedöms många av de och kustnära naturtyperna runt vara i stort behov av åtgärder för att inte ytterligare försämras. I uppföljningen har flera aktörer framfört att frågor om den biologiska mångfalden i havsmiljön har kommit i skymundan. Bland annat Världsnaturfonden menar att andra miljöfrågor, som t.ex. klimatet, dominerar debatten och framför att det är allvarligt om det sker en omprioritering av resurser från t.ex. arbetet med biologisk mångfald till klimat. Inte minst mot bakgrund av klimathotet behövs än mer skydd av den biologiska mångfalden i havsmiljön för att öka ekosystemets tålighet mot förändringar. har i uppföljningen framfört att de olika EU-direktiven har drivit på arbetet i . Tumlare, vikare, gråsäl, knubbsäl och fåglar fångas oavsiktligt i fisket. har redovisat att det finns stora osäkerheter vad gäller bifångsternas storlek och kunskapen om bl.a. tumlarpopulationens storlek (se tabell Q i bilaga 10).222 Även har betonat att skattningarna av hur stor andel av de olika populationerna som fångas som bifångster är osäkra, bl.a. eftersom rapporterna om bifångsternas storlek brister. Bifångsterna skattas med hjälp av intervjuundersökningar, journalföring och loggbok. Verket menar att man inte kan vara säker på att uppgifter som bygger på information från yrkesfiskarna är korrekta. Ju känsligare bifångsterna upplevs vara, desto större är sannolikheten att de inte rapporteras. Enligt verket finns ingen möjlighet att effektivt värdera hur stor denna osäkerhet är eftersom det är mycket kostsamt att göra tillräckligt stora stickprov med hjälp av oberoende observatörer. Enligt verket är enda möjligheten att mäta bifångsten ett förtroendefullt samarbete med yrkesfisket. Verket pekar också på att det är viktigt att skapa en gemensam strävan bland yrkesfiskarna att hantera bifångster.223 För att minska bifångsterna av tumlare har bl.a. drivgarnsfisket efter lax i förbjudits. har i sin senaste fördjupade utvärdering gjort bedömningen att dagens bifångster av säl inte är något uppenbart hot mot sälpopulationerna. Enligt rådet har alla sälarter en betryggande tillväxttakt och en tillfredsställande bevarandestatus. Rådet pekar på att tillväxten av säl och skarv snarare är så hög att det bör utvärderas om bestånden bör regleras i syfte att begränsa skador, minska konkurrensen om kommersiella fiskarter och bevara skyddsvärda stammar av laxfisk.224 menar att bifångsten av tumlare i och ligger och sannolikt inte kommer att öka. Vad gäller tumlare i finns ingen kunskap, och det är enligt oklart i vilken 222Fiskeriverket, 2007. 223Naturvårdsverket, 2007a. 224Miljömålsrådet, 2008. 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE 2008/09:RFR3 utsträckning det existerar en separat Östersjöpopulation som kräver egen förvaltning. Bifångsterna av säl är enligt verket högre än , men tillväxten hos bl.a. gråsälspopulationen bedöms av vara så hög att den har gynnsamt bevarandestatus. Verket menar vidare att enprocentsmålet inte har någon biologisk grund om det används generellt för alla däggdjur. Vid uppföljningens besök i uppgav att det förekommer att sälar blir bifångst i yrkesfisket i , men det är svårt att ange hur många sälar det handlar om. Uppskattningsvis fastnar omkring 10 sälar i laxfällor och pushup-fällor i länet. För hela landet uppskattas att antalet uppgår till 400500 gråsälar . Det pågår ett arbete för att vidareutveckla pushup-fällan så att sälen stängs ute. I utvecklingsarbetet har ett galler tagits fram som utestänger små sälar, men detta har ännu inte implementerats i yrkesfisket. uppger att det framför allt är det småskaliga kustfisket med garn, nät och fällor som har de största problemen med bifångster. konstaterar verket att det småskaliga fisket av många andra skäl är ett skonsamt fiske. menar att det av flera skäl är viktigt att avdramatisera frågan om begränsning av bifångsterna, bl.a. eftersom den hindrar ett fruktbart samarbete med yrkesfiskarna. EU har beslutat om åtgärder för att minska bifångster av småvalar och delfiner, vilka trädde i kraft . En av dessa åtgärder innebär att båtar som är större än ska använda tumlarskrämmor vid nätfiske i vissa områden. har gjort bedömningen att denna åtgärd har liten betydelse för att minska bifångsterna på grund av den begränsade omfattningen. stod dessa båtar för av den totala fiskeansträngningen i torskgarnsfisket i de områden där förordningen gäller. hade enligt miljömålsöversyn endast en båt införskaffat tumlarskrämmor. Övriga båtar övergick till att fiska i andra områden, fiska med krok eller slutade att fiska. Förordningen har enligt varit mycket svår att förstå bland yrkesfiskarna och uppges ha blivit ett hinder för att över huvud taget diskutera bifångster. I miljö- och jordbruksutskottets tidigare uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för bl.a. yrkesfisket uppmärksammades statens insatser för att begränsa sälars och skarvars skador. Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterade att säl och skarv är ett stort problem för yrkesfisket och att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring bl.a. sälsäkra fiskeredskap fortsätter. Sälskador förebyggs genom att yrkesfiskare använder säkrare redskap och genom skyddsjakt. har i denna uppföljning redogjort för programmet Sälar och Fiske vars mål är ett livskraftigt kustfiske parallellt med ett starkt sälbestånd. pågår ett arbete både bland yrkesfiskare och redskapsutvecklare vad gäller att förbättra fiskeredskapen, bl.a. genom selektionspaneler för att minimera bifångster. har utvecklat och undersökt flera metoder för att minska bifångster i bl.a. trålfisket efter havskräfta. Ett resultat av detta arbete har blivit kravet på sorteringsrist i kräfttrålfisket på svenskt 2008/09:RFR3 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE vatten, vilket infördes . Åtgärden uppges ha fått stort genomslag. fiskades av svenska trållandningar av havskräfta med sorteringsrist. menar att havskräftsfiskets negativa påverkan därigenom har minskat betydligt. är den svenska sorteringsristen även införd i . Ett annat exempel gäller trålfisket efter torsk i och försöken med Bacomatrålar. Enligt är s.k. Bacomalyft mer selektiva.225 I sin miljömålsöversyn gjorde bedömningen att den pågående redskapsutvecklingen generellt leder till både minskade sälskador och minskade bifångster. uppger att antalet sälskadade fiskar i s.k. pushup-fällor har ökat . När det gäller s.k. sälskrämmor finns ett antal olika problem, bl.a. vad gäller skrämmornas räckvidd, engergiåtgång och utrustningens hållbarhet. menar att samarbetet med länsstyrelserna kring sälar och yrkesfiske fungerar mycket bra. står för finansieringen och handhar sälskadeersättningen, vilket fungerar bra. konstaterar laboratoriet att synen på jakt och förvaltning skiljer sig åt mellan och . Diskussioner pågår, bl.a. när det gäller regeringsuppdrag kring att utreda sälens effekter, där menar att frågan bör utredas. fördelar medel till länsstyrelserna för arbete med att förebygga och ersätta skador orsakade av vilt. Länsstyrelserna ersätter skador av vilt, bl.a. sälar. Medlen används även till förebyggande åtgärder. av medlen på viltskadeanslaget användes för ersättningar och bidrag för skador åsamkade av säl. Till största delen går medlen till ersättningar för skador som sälarna har orsakat, medan en mindre del går till förebyggande arbete. För andra djur är förhållandet det omvända. gav tillstånd till skyddsjakt på 210 gråsälar längs (fr.o.m. län och norrut). På gavs enskilda jakttillstånd på 26 knubbsälar. I uppföljningen har frågan om yrkesfiskets bifångster inte kommenterats i någon större utsträckning av de olika aktörerna. Världsnaturfonden menar dock att när det gäller tumlare bör mer göras i bifångstfrågan. När det gäller sälar bör insatserna ökas för att lösa konflikten mellan sälarna och yrkesfisket. Dessutom drabbas sälarna fortfarande av miljögifter (se avsnitt 5). 7.4 Spridning av främmande arter menade i sitt betänkande att spridningen av främmande arter genom barlastvatten är ett av de stora hoten mot haven. Detta är en fråga som har uppmärksammats även i miljö- och jord- 225 , 2007a. 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE 2008/09:RFR3 Flera aktörer har betonat att spridningen av främmande arter är ett hot mot den biologiska mångfalden. Olika aktörer har pekat på att spridningen utgör ett potentiellt hot mot bl.a. akvatiska ekosystem. Inom sjöfarten kan problemet med främmande organismer i barlastvatten hanteras genom att fartygen byter vatten i barlasttankarna ute på öppet hav. I stället för att byta ut vattnet kan det också renas på olika sätt. antogs en internationell konvention om kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment vid en konferens som anordnats av IMO. Syftet med konventionen är att förebygga, begränsa och slutligen eliminera överföring av skadliga vattenlevande organismer genom kontroll och hantering av fartygs barlastvatten och sediment. fick i uppdrag av regeringen att i samråd med utreda och redovisa vilka författningsändringar som krävs för att ska kunna ratificera konventionen. Detta uppdrag redovisades . beslutade regeringen om direktiv till en utredning av förutsättningarna för att tillträda konventionen, vilken redovisade sitt betänkande. I betänkandet redovisades att hade elva stater, vilkas handelsflottor motsvarar av världshandelsflottans bruttodräktighet, tillträtt konventionen.226 menade att ett effektivt genomförande av konventionen skulle minska riskerna för skadlig överföring betydligt och att de samhällsekonomiska vinsterna av detta torde vara stora. Utredningen ansåg att borde ansluta sig till konventionen så snart förutsättningar härtill förelåg. Utredningen föreslog att skulle anmäla till IMO att man inte fullständigt skulle komma att kunna tillämpa konventionens bestämmelser om skifte av barlastvatten. De vattenområden som finns i omedelbara närhet, och som fartyg passerar på vägen till svenska hamnar, är ofta inte tillräckligt djupa för att skifte av barlastvatten ska kunna utföras. Vidare finns det enligt utredningen ännu inte metoder för att rena barlastvatten ombord på fartyget i tillräcklig omfattning. Reservationen föreslås gälla under begränsad tid.227 Regeringen avser att behandla frågan om anslutning till konventionen i samband med den havspolitiska propositionen 2009.228 I uppföljningen har bl.a. betonat att barlastvattenkonventionen är en viktig insats för den biologiska mångfalden. Verket uppger att man har arbetat mycket med denna fråga och konstaterar liksom att det är svårt att skifta barlastvatten inne i , och därmed är det svårt att implementera konventionen här. har i sin miljömålsöversyn framfört att den viktigaste åtgärden för att minska spridningen av främmande arter är att tillräckligt många länder, däribland , ratificerar barlastkonventionen så att den träder i kraft. har i uppföljningen framfört att 226Konventionen träder i kraft efter den dag då minst 30 stater, vilkas handelsflottor sammanlagt motsvarar av världshandelsflottans bruttodräktighet, har blivit parter till den. 2008/09:RFR3 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE tidsplanen när det gäller ratificering av barlastkonventionen bör kortas ned samt kompletteras med krav på rapportskyldighet om varifrån barlastvattnet kommer. Även bl.a. SFR och Världsnaturfonden har pekat på att borde skriva under barlastkonventionen eftersom det finns lösningar att tillgå för att kunna efterleva konventionen. Enligt är barlastvatten en mycket viktig fråga även för sjöfartsnäringen, och man pekar på att det nu finns godkända anläggningar som ett svenskt rederi har utvecklat och redan använder. Även flera andra aktörer har i uppföljningen pekat på att det finns ett svenskt företag som har tagit fram en godkänd utrustning för hantering av barlastvatten ute till havs. har dock påpekat att många menar att det finns alltför få tillverkare för att man ska kunna ställa krav på att fartygen ska ha sådan utrustning, men uppges att antalet tillverkare ökar snabbt. ska fartygen ha godkänd utrustning. menar att det är bra att hårda krav ställs det gynnar både havsmiljön och svensk sjöfartsnäring. Kemikalieinspektionen (KemI) samarbetar med vad gäller barlastvatten. Företag som vill få ett system för desinficering av barlastvatten godkänt ska skicka in en ansökan till . Ansökan lämnas sedan till KemI för bedömning. I uppföljningen har det framkommit att två ansökningar har inkommit. Från KemI har framförts att det kan bli ett tämligen omfattande arbete att ta fram en sådan bedömning. KemI har inte några möjligheter att kräva avgifter för denna uppgift och menar att samarbetet med försvåras på grund av oklarheter kring finansieringen, medan menar att samarbetet med KemI fungerar bra. uppger dock att verket inte är bemyndigat att arbeta med dessa frågor, vilket leder till att ansvarsfördelningen inte uppfattas som tydlig, varken internt eller externt. Internationell standard för miljöövervakning av främmande arter har framfört att det inte finns någon internationell standard för övervakning av främmande arter. Verket har uppmärksammat att det saknas indikatorer, mätmetoder och bedömningsgrunder som är särskilt utformade för främmande arter. Verket menar att det nationella miljöövervakningsprogrammet inte kan förväntas påvisa nya förekomster av främmande arter förrän de har hunnit bli relativt vanliga. Miljöövervakningen kan därmed inte fungera som ett tidigt varningssystem. För att följa främmande arters etablering, spridning och påverkan på miljön behövs därmed andra typer av datainsamling än den traditionella miljöövervakningen.229 I uppföljningen har framkommit att det finns exempel på att miljöövervakningen följer denna fråga. Exempelvis kommun har uppmärksammat att det av recipientkontrollen framgår att det finns främmande arter i bl.a. och att dessa ökar. 229 , 2007a. 7 BIOLOGISK MÅNGFALD OCH FISKE 2008/09:RFR3 Forskning kring främmande arter i akvatisk miljö Bland annat SFR har i uppföljningen framfört att det behövs mer forskning kring främmande arter. har gett miljöforskningsmedel till ett program om främmande arter i akvatisk miljö. Forskningsprogrammet har studerat ekologiska och ekonomiska effekter av främmande arter i svenska vatten samt utvecklat en metod för att bedöma riskerna för att främmande arter ska introduceras. Det har bl.a. framkommit att en stor del av spridningen beror på misstag och okunskap. Programmet har bl.a. tagit fram information till allmänheten och försäljare av akvariefisk och trädgårdsväxter.230 230 Se webbplatsen . 8 naturvård och strandskydd I detta avsnitt beskrivs de problem som ökad användning av kusten och havet innebär för havsmiljön och vilka statliga insatser som vidtas mot detta. Uppföljningen visar att arbetet med att bilda skyddsområden har gått långsamt, men att antalet naturreservat nu har ökat. Det finns brist på kunskap om vilka områden som är mest skyddsvärda, vilket har gjort att områdesskydden ofta har införts med hänvisning till naturvärden på land. Den geografiska spridningen av skyddsområdena är delvis ojämn. Uppföljningen visar att det finns många och starka intressen längs kusten, vilket ofta kan leda till intressekonflikter kring de skyddsområdena. Arbetet med insatser för minskat buller i havsmiljön har inletts. I uppföljningen konstateras att exploateringen av kusten ökar, trots strandskyddet. Tillsyn och uppföljning är delvis eftersatt, och havsmiljöfrågor kommer ofta inte in kommunernas planering. ökar olika havsbaserade aktiviteter som t.ex. vindkraft. Kusten och skärgårdarna har gradvis blivit föremål för ökande exploatering. Ökad befolkning och ökat friluftsliv i kustområdena medför ofta ökat slitage, nedsmutsning, buller och annan påverkan. Den mänskliga exploateringen av kustmiljöer har pågått , utan att tillräcklig hänsyn har tagits till deras naturvärden. Störningarna består bl.a. av , kajanläggningar, farleder och muddringar men även av aktiviteter i samband med industrianläggningar, samhällsutbyggnad, utfyllningar och vägbankar. Användningen av den svenska kustzonen har förändrats . Många odlings- och betesmarker längs stränderna har försvunnit och ersatts av skog. Byggandet utmed kusterna kulminerade , men fortfarande tätnar bebyggelsen. Svall från fartygstrafik har på vissa håll orsakat erosionsskador på stränderna, och fritidslivet kan orsaka bullerproblem och störa känslig fauna. Bullriga fritidsbåtar och vattenskotrar stör både djur och människor. Närgången båttrafik och i viss mån luftfarkoster skrämmer t.ex. bort sjöfåglar från bon och ungar, vilket medför sämre överlevnad hos ägg och ungar. Även människan har behov av ostörda områden för att uppleva viktiga delar av skärgårdens kvaliteter.231 231 , 2005; , 2008 samt SOU 2008:48. 8 STRANDSKYDD 2008/09:RFR3 8.2 Olika former för skyddade områden Naturvårdens uppgift handlar både om att skydda värdefulla områden och arter och att möta människans behov av att nyttja naturen och allt som naturen ger. I finns flera olika instrument för att skydda naturen, främst med stöd av . Det formella skyddet i form av nationalparker och naturreservat kompletteras med frivilliga åtaganden.232 har 28 nationalparker, vars syfte är att bevara ett större sammanhängande område av viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. pågår förberedelser för att göra i norra till första . Enligt i har det varit en komplicerad process med många förhandlingar. Parken inrättas för att skydda unika miljöer och arter som koraller, fotbollssvampar och armfotingar, men också för att främja friluftsliv och rekreation. Invigning planeras till . Samarbete sker även med norska myndigheter, som arbetar med att bilda en marin nationalpark i Hvalerskärgården på den norska sidan av gränsen. Regeringen har aviserat att en proposition om inrättandet av lämnas till . Det finns ca 2 700 naturreservat i . Länsstyrelserna och kommunerna kan bilda naturreservat enligt . Naturreservat bildas i syfte att bevara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller tillgodose behov av områden för friluftslivet. inriktades arbete med marint områdesskydd på att inventera blivande naturreservat och revidera äldre reservatsbeslut. Länsstyrelserna har bl.a. inventerat undervattensvegetation och bottenfauna. ger stöd till länsstyrelser och kommuner när det gäller t.ex. val och prioritering av skyddsvärda områden, bl.a. genom att ge ut vägledningar.233 Ett exempel på hur länsstyrelserna arbetar med naturreservat kan hämtas från . I samband med uppföljningens besök i länet studerades särskilt Salen söder om , vilket är länets första naturreservat. Det består mest av hav, men också strand, myrar och sötvatten. Det präglas av grunda havsvikar med smal öppning där fisk leker. Att området blir naturreservat innebär att det blir förbud mot att muddra i vikarna utan tillstånd från , att man inte får skada växter och djur, nätfiskeförbud i vissa delar men fortsatt fritt handredskapsfiske. Arbetet med inventeringar började 19961997, men det aktiva arbetet med reservatsbildningen har 233Naturvårdsverket, 2007f och 2008a. 2008/09:RFR3 8 STRANDSKYDD pågått under endast . Arbetet blev klart . menar att arbetet har gått ovanligt snabbt. I området finns många markägare, men inga bofasta, endast två sommarstugor. Ett stort företag äger stora delar av området, både mark och hav. Det finns ca 100 fiskerättsinnehavare. uppger att förhandling om ersättning till markägare och fiskerättsinnehavare pågår utifrån en värdering som har gjorts. Förhandlaren är extern. I samband med att kommunen gjorde en ingående inventering av kusten pekades bl.a. Salen ut som ett möjligt reservat. Även kommunens representant konstaterar att beslut om att inrätta ett marint naturreservat i Salen gick mycket fort. betonar kommunen att det är viktigt att också tar del av det material som kommunerna har. Samarbetet skulle kunna förbättras när det gäller att utbyta kunskap och information i ett tidigt skede. På så sätt skulle dubbelarbete kunna undvikas. Kommunen vill gärna bidra i arbetet. Natura 2000 är ett nätverk av skyddsvärda områden i EU. Syftet är att säkerställa att en gynnsam bevarandestatus återställs eller upprätthålls hos livsmiljöer och arter av gemenskapsintresse. Med stöd av fågel- och habitatdirektiven väljer länsstyrelser ut skyddsvärda områden som kan ingå i nätverket. granskar att de vetenskapliga kriterierna är uppfyllda, samordnar arbete samt föreslår områden till regeringen. Regeringen fattar sedan beslut om att föreslå områden att ingå i nätverket. Förslagen skickas till som efter utvärdering fastställer områdena. har föreslagit 3 982 områden enligt habitatdirektivet och 531 områden enligt fågeldirektivet. av områdena är nationalpark eller naturreservat.234 Som exempel på hur länen arbetar med Natura 2000-områden kan nämnas i län som är inne i ett inledningsskede när det gäller arbetet med biologisk mångfald och att ta fram ny kunskap. som görs av alla länsstyrelser av Natura 2000-områden avslutas , och genomförandet av en eventuell uppföljning beror på vad som kommer att skyddas. föreslog ett Natura 2000-område ute på öppna havet utanför läns kust, . Regeringen beslutade att föreslå området till . För att ta till vara områden som är särskilt viktiga, kan vissa samhällssektorer peka ut områden av riksintresse. Detta ger områdena ett skydd mot åtgärder som kan vara till påtaglig skada för den aktuella sektorn. har i samarbete med bl.a. länsstyrelserna valt ut ett antal områden som är av 234 Se bl.a. SOU 2008:48. 8 STRANDSKYDD 2008/09:RFR3 riksintresse för dels naturvården, dels friluftslivet. I finns ca 2 000 områden som förklarats vara av riksintresse för naturvården och 200 för friluftslivet. Naturvårdens och friluftslivets områden av riksintresse sammanfaller till stora delar. Tillsammans omfattar de av landets yta.