eunbil · GW0NA5AD5 · 2008-12-01 00:00:00 — Kapaciteten hos oljeraffinaderierna är en viktig ytterligare faktor för att säkra energitryggheten i EU. Det är viktigt att förbättra insynen i balansen mellan tillgång och efterfrågan på den raffineringskapacitet som behövs för att tillgodose EU:s behov. måste man tänka på drivkrafterna bakom efterfrågan (särskilt initiativ för miljövänliga transporter) och framför allt intresset avseende möjligheterna till tillgång på diesel . kommer kommissionens observatorium för energimarknaderna att utarbeta ett meddelande om raffineringskapaciteten och EU:s oljeefterfrågan. Kärnkraften är en viktig källa till baslastel och bidrar till en tryggad energiförsörjning i EU som den inte ökar utsläppen av växthusgaser och därmed medverkar till att bekämpa klimatförändringen. EU har en diversifierad uranförsörjning från stabila regioner (och står för nästan hälften av EU:s behov), och kostnaderna för uran har begränsade effekter för elpriset. En tredjedel av elproduktionen i EU sker med kärnkraft. Som anges i meddelandet Vägledande program om kärnenergi som åtföljer denna översyn kommer merparten av kärnkraftverken i EU att inom de kommande 1020 åren nå slutet av den från början avsedda livstiden. skulle kärnenergins andel av kraftproduktionen minska avsevärt om inga beslut fattades om nya investeringar. Beslut om förlängning av livstiden, nya investeringar eller ersättning blir mer brådskande, i synnerhet mot bakgrund av EU:s mål för minskade koldioxidutsläpp. Det är upp till varje medlemsstat att välja huruvida man ska investera i kärnenergi eller inte, men de bestämmelser om kärnsäkerhet och fysiskt skydd som tillämpas inom EU är av gemensamt intresse. Det måste stå klart att EU när det gäller kärnkraft upprätthåller de högsta normerna för säkerhet, skydd, icke-spridning och miljöskydd. Inom EU behöver man därför utveckla gemensamma bestämmelser för säkerheten i kärntekniska anläggningar och för hanteringen av kärnavfall. Till följd av inrättandet av högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering, bestående av nationella regleringsmyndigheter, och diskussionerna inom Europeiska kärnenergiforumet (), kommer kommissionen därför att lägga fram ett reviderat förslag till direktiv om gemenskapsbestämmelser för kärnsäkerhet. MOT EN VISION FöR 2050 Allt eftersom den globala efterfrågan på olja fortsätter att öka och produktionskapaciteten för många oljefält minskar blir balansen mellan tillgång och efterfrågan allt känsligare, och kanske även kritisk. För att kunna ta itu med klimatförändringen krävs en massiv övergång till högeffektiv teknik med låga koldioxidutsläpp. EU:s agenda innehåller de grundläggande första stegen i denna process. Djupgående strukturella förändringar som t.ex. elproduktion utan koldioxidutsläpp, eller radikala tekniska förändringar som t.ex. att bryta transportsektorns beroende av olja, kommer att ta avsevärt mer tid i anspråk och kräver att politiker, investerare, utbildningsinstitutioner och forskare agerar . Kommissionen kommer därför att föreslå en förnyelse av EU:s energipolitik 2010 med sikte på att lägga fram en politisk dagordning och en vision . Detta kommer att bygga på ett omfattande samråd för att undersöka möjliga långsiktiga mål som t.ex. följande: Elförsörjning utan koldioxidutsläpp i EU . Detta är en enorm utmaning, men ofrånkomlig om EU fullt ut ska kunna spela sin roll för att minska utsläppen av växthusgaser globalt , och förhindra klimatförändring. För detta kommer en fortsatt övergång att krävas till förnybar energi, avskiljning och lagring av koldioxid samt, för de länder som så önskar, kärnkraft. Genomförandet av systemet för handel med utsläppsrätter kommer att underlätta övergången till el med låga koldioxidutsläpp genom ersättning av befintlig elproduktionskapacitet. Hälften av denna kapacitet når slutet på sin livscykel 2030. Om strategiska investeringsbeslut fattas snabbt kan nästan två tredjedelar av den europeiska elproduktionen ske med låga koldioxidutsläpp , jämfört med nuvarande nivå på . Stoppa oljeberoendet inom transportsektorn. Övergången till bilar som drivs med el, vätgas eller alternativa bränslen kommer inte att ske över och kommer att kräva stora förändringar av EU:s transportinfrastruktur. På grundval av kommissionens meddelande om miljövänligare transporter i kommer kommissionen att undersöka vilka åtgärder som krävs för att EU ska kunna få en ledande roll i denna övergång. Man kommer framför allt att undersöka i) behovet av skattelättnader och andra incitament (med iakttagande av lagstiftningen om statligt stöd) för inköp av miljövänligare fordon med el-, biometan- eller vätgasdrift och tidig skrotning av äldre förorenande fordon, ii) möjligheten till krav på att en viss del av alla nya fordon i statligt eller kommunalt bruk ska drivas med el, biometan eller vätgas, och iii) det eventuella kravet på bensinstationer att införa den infrastruktur som krävs för att alternativa transporter ska kunna utvecklas snabbt i . Frågan om hur man ska kunna se till att fordon görs effektivare efter 2012 kommer också att behandlas. Byggnader med låga utsläpp och energineutrala byggnader. av slutförbrukningen av energi sker i byggnader. Byggnader kan konstrueras och användas på så sätt att de inte förbrukar mer energi än de producerar, och därmed faktiskt bli nettoproducenter av energi. Kommissionen kommer att fastställa gemensamma principer för definitionen av byggnader med låga eller inga koldioxidutsläpp och, där så krävs, föreslå åtgärder för att öka dessa byggnaders antal ytterligare. Det brådskar också med att konvertera befintliga byggnadsbestånd. Varje investering i befintliga byggnader kan minska vårt energibehov och bidra till utsläppsminskningen i EU under kommande årtionden. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att se närmare på villkoren på den inre marknaden och på de incitament som finns för att påskynda dessa typer av investeringar för energibesparing i byggnadssektorn. Ett smart sammankopplat elnät. Dagens elnät byggdes för överföring av el från stora kraftverk till nationella nät för slutanvändare. Morgondagens elnät måste ta hänsyn till effekterna på klimatförändringen och fungera för en integrerad europeisk marknad med många små leverantörer av förnybar energi, både från vindkraftparker och inhemsk elproduktion, som tillsammans med större kraftverk i allt högre grad kommer att bidra till att uppfylla EU:s grundbehov av el. Enorma förändringar av EU:s elnät kommer att krävas för att behoven hos den decentraliserade generationen ska kunna uppfyllas. Idéer som t.ex. en ring av supernät utanför Europas kuster för sammankoppling av solenergi från söder, vågenergi från väster och vind- och vattenkraft från norr med de områden där förbrukningen är störst måste utredas ytterligare. Smarta elmätare och kontroller på slutanvändarnivå kan öka energieffektiviteten betydligt, och uppmuntra utvecklingen av elfordon. Främja ett högeffektivt energisystem med låga koldioxidutsläpp över hela världen. De positiva effekterna av en ambitiös europeisk energiagenda /2050 kan mångfaldigas genom att övertyga och hjälpa resten av världen att följa efter. Framsteg mot ett globalt klimatavtal blir en effektiv drivkraft för förändring på världsnivå. En tidig och ambitiös agenda för energiomställning i kommer att bidra till att göra bil-, byggnads- och energibranscherna i tekniskt ledande i världen. Detta är inte någon uttömmande lista över de aspekter som är av betydelse utan exempel som grundar sig på teknik som redan har visat sig fungera på experimentstadiet. De innebär grundläggande teknikskiften som inte sker utan en samordnad agenda för forskning och teknisk utveckling, reglering, investering och utveckling av infrastruktur, ofta på europeisk nivå. För att komma vidare på det här området ska kommissionen utarbeta en färdplan mot en energipolitik . Det ska ske inom ramen för den europeiska strategiska planen för energiteknik och i samverkan med företrädare från medlemsstaterna och den akademiska världen samt sakkunniga från industrin. Färdplanen ska innehålla åtgärder som, där det är motiverat, ska vidtas för att underlätta ett genomförande i stor skala av dessa mål. Färdplanen kommer framför allt att beskriva de åtgärder som krävs för en elförsörjning utan koldioxidutsläpp i EU och de alternativ som finns för att åstadkomma detta. SLUTSATSER Kommissionens förslag om utsläppen av växthusgaser, förnybar energi och den inre marknaden för energi skapar förutsättningarna för att EU ska kunna uppnå de mål som har satt upp . De är ett första viktigt steg mot att omvandla EU till en hållbarare, säkrare och mer teknikbaserad energimarknad med låga koldioxidutsläpp, som kan skapa välstånd och sysselsättning i hela EU. En snar överenskommelse om dessa förslag och ett snabbt genomförande av dem är den första viktiga delen av en politik för energitrygghet i EU, vilken den än må vara. Enbart 20-20-20-åtgärderna kommer emellertid inte att uppfylla EU:s behov av energitrygghet. Till följd av uppmaningen från Europeiska rådets möte att intensifiera arbetet för energitrygghet föreslår kommissionen en handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet i fem punkter, och uppmanar rådet och att bekräfta EU:s behov av att intensifiera ansträngningarna för att utveckla en effektiv extern energipolitik. Det är viktigt att tala med en röst, identifiera vilken infrastruktur som är av avgörande betydelse för energitryggheten och sedan se till att den byggs samt agera med konsekvens så att partnerskapet med centrala energileverantörer, transitländer och konsumenter kan fördjupas. Mot denna bakgrund uppmanas rådet och att godkänna följande: Som ett första steg, följande sex prioriteringar som identifierats av kommissionen som avgörande för EU:s energitrygghet: den södra gaskorridoren, en diversifierad och lämplig LNG-försörjning för , en effektiv sammankoppling inom , energinätet kring , behovet av sammankoppling av gas- och elförsörjningen i nord-sydlig riktning inom centrala och sydöstra samt Nordsjönätet. Dessutom uppmanar kommissionen rådet och att välkomna följande: Som ett andra steg, kommissionens avsikt att /2010 kartlägga och till rådet och meddela vilka särskilda åtgärder som krävs för att dessa projekt ska kunna genomföras i praktiken. Som ett tredje steg, kommissionens avsikt att , och på grundval av reaktionerna på grönboken, överväga att lägga fram ett nytt instrument för energitrygghet och infrastruktur i EU som ska bygga på det befintliga TEN-E-instrumentet. Kommissionens fasta beslutsamhet att se till att den södra gaskorridoren byggs, och att uppmuntra kommissionen och gemenskapens finansiella institutioner att i nära samarbete med varandra undersöka om en gemensam uppköpsmekanism är möjlig (). Kommissionens avsikt att presentera de åtgärder som krävs för att EU ska kunna tala med en röst i frågor som rör den externa energipolitiken och de åtgärder som avses i avsnitt 2.1. Kommissionens avsikt att öka samarbetet med kring energifrågor genom partnerskapet på energiområdet mellan och EU, och lägga större fokus på främjandet av förnybar energi i genom EU:s utvecklingspolitik. energieffektivitetspaket, med uppmaning till rådet och att påskynda arbetet med att snabbt nå enighet kring innehållet i det. Förslaget till revidering av direktivet om oljelager och kommissionens avsikt att föreslå en förbättring av direktivet om en tryggad naturgasförsörjning . Kommissionens avsikt att gynna en miljövänlig utveckling av EU:s inhemska resurser av fossila bränslen och att uppmuntra Berlinforumet om fossila bränslen att utveckla konkreta rekommendationer för de åtgärder som krävs för att ett anammande av detta mål ska kunna främjas. Kommissio006Eens avsikt att, i ljuset av erfarenheterna av det nya direktivet om förnybar energi, lägga fram ett meddelande om undanröjande av hinder för förnybar energi i EU. Det reviderade förslaget till direktiv om gemenskapsbestämmelser för kärnsäkerhet. Initiativet för inrättande av ett initiativ för finansiering av hållbar energi som ett gemensamt projekt mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken med syfte att på kapitalmarknaderna mobilisera medel i stor skala för investeringar i energieffektivitet, förnybar energi och ren användning av fossila bränslen. Avslutningsvis måste EU börja förbereda sin energiframtid på . Kommissionen kommer därför att föreslå en förnyelse av EU:s energipolitik 2010 med sikte på att lägga fram en politisk dagordning och en vision . En ny handlingsplan ska finnas till stöd för detta. BILAGA Bilaga 1 Huvudsakliga scenarier Tabellen nedan visar EU:s energiprofil och den förväntade profilen 2020 med följande fyra scenarier: i) grundscenario, utan någon energipolitik för och med ett oljepris på per fat; ii) scenario utan någon energipolitik för men med ett oljepris på per fat; iii) scenario med en energipolitik för och ett måttligt oljepris; iv) scenario med en energipolitik för och ett högre oljepris. EU-27 Mtoe 2005 Grundprognos, oljepris per fat Grundprognos, oljepris per fat Prognos med ny energipolitik, oljepris per fat Prognos med ny energipolitik, oljepris per fat Efterfrågan på primärenergi 1 811 1 968 1 903 1 712 1 672 Olja 666 702 648 608 567 Gas 445 505 443 399 345 Fasta bränslen 320 342 340 216 253 Förnybara energikällor 123 197 221 270 274 Kärnkraft 257 221 249 218 233 EU:s energiproduktion 896 725 774 733 763 Olja 133 53 53 53 52 Gas 188 115 113 107 100 Fasta bränslen 196 142 146 108 129 Förnybara energikällor 122 193 213 247 250 Kärnkraft 257 221 249 218 233 Nettoimport 975 1 301 1 184 1 033 962 Olja 590 707 651 610 569 Gas Mtoe (miljarder m3) 257 (298) 390 (452) 330 (383) 291 (337) 245 (284) Fasta bränslen 127 200 194 108 124 Slutlig efterfrågan på el 238 303 302 257 260 Mer ingående analyser finns i kommissionens arbetsdokument Europes current and future energy position: demand resources investment, i bilaga. Observera att de två sista kolumnerna visar prognoser för EU:s energiförsörjning när väl 20-20-20-målen har uppnåtts fullständigt, baserade på Primes-modellen. Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte . KOM(2007) 0528-32. KOM(2008) 30. Baserat på en jämförelse mellan den nya energipolitiken + ett scenario med höga oljepriser och ett grundscenario med måttliga oljepriser. För närmare uppgifter om all statistik, alla beräkningar och analyser av olika scenarier som använts i översynen, se kommissionens arbetsdokument Europes current and future energy position: demand resources investment, i bilaga. Ny energipolitik + ett scenario med höga oljepriser, se fotnot 4. . /en/press_centre/press_releases/european_energy_infrastructurendashnets_project/. /ens/apr2007/2007-04-03-03.asp. Meddelande från kommissionen: Från finanskris till återhämtning: ram för åtgärder på EU-nivå, KOM(2008) 706, 29.10.2008. ec.europa.eu/dgs/energy_transport/international. Kärnsäkerhet och fysiskt skydd en utmaning på internationell nivå, KOM(2008) 312. Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte . Union, /IEA, . . Meddelande om utvärderingsrapporten för direktiv /67 om en tryggad naturgasförsörjning. Uppgiften härrör från förberedande studier i enlighet med direktiv /32/EC . Konsumtionen inbegriper bunkring. Grundprognos med måttligt oljepris; se fotnot 4. Ny energipolitik + ett scenario med höga oljepriser, se fotnot 4. KOM(2007) 0723, ec.europa.eu/energy/res/setplan/communication_2007_en.htm. Grundscenariot är en extrapolering av aktuella tendenser. Enbart politk som genomförts före slutet av 2006 ingår. Utgår ifrån medlemsstaternas beslut om kärnkraftsavveckling vid slutet av 2006.