rfr · GW0WRFR5 · 2008-12-09 00:00:00 — 61http:///am/SV/utbildning/grundutbildning/kandidatarbeten/luftdrag -bakom-det-nya. 62http:///fou/resultat_beviljade.asp?status=1&lang=&menu=no&fo uid=%7B9DA2EF9A-CC9F-4079-9D2F-64C5A79227BA%7D . 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD ramen för dessa delområden behandlas de olika miljöaspekterna, men även allmänna frågeställningar om t.ex. planeringsprocessen och miljökrav. Exempel på pågående projekt: Upplevd trygghet i spårtrafiken som faktor i strategisk planering och åtgärdsplanering kunskapssammanställning och metodutveckling, Transek AB63 Effekter av buller och vibrationer från tåg- och vägtrafik. Tågbonus, skillnader och samverkan mellan tåg- och vägtrafik, WSP Environmental.64 Evaluation of biogas train on the Tjust line, Tekniska Verken i Linköping AB.65 Utförare: ca 37 pågående FUD-projekt. MTO Psykologi, IVL , , , , , , , WSP Environmental, KTH, , , , , , , , , SveBeFo, TFK, EFI vid i , , , , , /Ramböll, , , , Tekniska Verken i . Budget: är budgeterat ca . Utveckla banhållning och spårtrafik Beskrivning: Temat omfattar banhållning dels ur systemperspektiven bana, trafikstyrning, elkraft och järnvägskommunikation, dels ur livscykelperspektiven utrednings-, specifikations- och upphandlingsfas, byggande, drift, vidmakthållande och avveckling. Prioriterade inriktningar: Banhållningsverksamhetens övergripande syfte är att tillhandahålla en bana som fyller ställda funktionskrav på turtäthet och lastkapacitet, restider, komfort, tillförlitlighet, säkerhet och miljöpåverkan. Allt detta ska genomföras på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. har spårtrafiken haft stora problem med både punktlighet och tillgänglighet. Dessa problem har skapat trovärdighetsproblem för järnvägens framtid och är därför högt prioriterade i strategiska arbete. Om järnvägen dessutom ska kunna uppfylla ställda förväntningar på en högre andel av det totala transportarbetet måste transportkapaciteten öka avsevärt. Att åstadkomma detta är därför långsiktigt en av de mest strategiska utmaningarna. De viktigaste banhållningsrelaterade utmaningarna är på ökad kapacitet och på kortare sikt ökad punktlighet och ökad tillgänglighet (minskade störningar). 63http:///fou/resultat_beviljade.asp?status=1&lang=&menu=no&fo uid=%7BDE56AF89-D10E-4A88-A82B-85BE9AC945E5%7D. 64http:///fou/resultat_beviljade.asp?status=1&lang=&menu=no&fo uid=%7B1030E00A-CE8E-41EA-B8E7-4B172885049D%7D. 65http:///fou/resultat_beviljade.asp?status=1&lang=&menu=no&fo uid=%7B2E0F547B-FA69-4DCF-A0D1-9FBAFEC116EE%7D. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Exempel på pågående projekt: Prognosmetoder för grundvattentryck och portryck under ett föränderligt klimat, SGI.66 Den Dynamiska TågPlanen metoder för att öka flexibiliteten och nyttjandet av infrastrukturen Del 2, SICS.67 Vittomspännande studie av åskans påverkan och elektromagnetiska störningar i elektrifierade järnvägsnät och utveckling av dämpande metoder, universitet.68 Utförare: ca 60 pågående FUD-projekt. SP, SLU, , , , , IVL , , , , , , , , , , , , . Budget: är budgeterat ca . Beskrivning: Gröna Tåget är ett program som syftar till att ta fram kunskap om framtida höghastighetståg anpassade till svenska eller nordiska förhållanden. Programmets vision är att svensk järnvägsforskning ska ha en ledande roll i och kunna bidra med sin kompetens inom utvecklingen av nya fordonslösningar och den europeiska järnvägsstandardiseringen. Gröna Tågetprogrammet ska vara en inspirations- och kunskapskälla för järnvägsföretag och fordonstillverkare vid utveckling av framtida tågtrafikeringskoncept, med speciellt fokus på persontåg i . Programmet fokuserar på framtidens persontåg för hastighet och däröver. Exempel på pågående projekt: Gröna Tåget Attraktiv Passagerarmiljö, Bombardier.69 Aktörer: Programmet initierades av och är ett samarbete med , , , , , , Interfleet, Transrail, , Tågoperatörerna. Antalet projekt inom programmet som bedrivs i samarbete mellan universitet, högskolor, institut och industri uppgår till 17 st. () Budget: 45 till från . Läs mer: . 66http:///templates/SGIStandardPage1049.aspx?epslanguage=SV. 67http:///fou/resultat_ansokningar.asp?status=0&omgang=v2006& fouid=%7BE427F84B-62BE-4643-B5F9- 367ECEAF5C30%7D&program=aktivt&menu=no. 68http:///fou/resultat_beviljade.asp?status=1&lang=&menu=no&fo uid=%7B4F5D0FA9-9116-4540-9454-018FC81A60D1%7D. 69http:///upload/PublikaDokument/Prioriterad%20lista%20prog%2 0möte%20060620.pdf. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD CHARMEC (MEChanics) Syfte: CHARMECs forskning fokuserar på det mekaniska samspelet mellan komponenter i tåg och spår. Utvecklingen mot tyngre, snabbare, säkrare och billigare järnvägstransporter ställer allt högre krav på järnvägssystemen. De fenomen som uppkommer studeras inom centret. Analytiska, numeriska och experimentella metoder utvecklas och tillämpas. Nya material, konstruktioner och styrprocesser undersöks och inverkan av förändrade driftsförhållanden kvantifieras. Centrets övergripande mål är att öka livslängden genom att minska slitaget på såväl banan som vagnarna, och att man därmed också ökar säkerheten och minska kostnaderna för både järnvägen och miljön. Exempel på pågående projekt: Skador i spårväxlar, Chalmers.70 Aktörer: (värd), Abetong Teknik i , , , Faiveley Transport, , , Lucchini , SL, SweMaint, voestalpine (). Budget: Ca varav ca från Läs mer: . Syfte: Järnvägsgruppens syfte är att bidra till utveckling och ökad konkurrenskraft för järnvägen och svensk järnvägsindustri genom att skapa kunskap inom järnvägsrelaterade ämnen. Huvuduppgifterna är forskning, högskoleutbildning på grund- och forskarnivå, samt fort- och vidareutbildning. I gruppens verksamhet ingår bl.a. Gröna . Aktörer: KTH (Värd), , Transportation, SL, Tågoperatörer och Interfleet. Budget: Ca varav ca från . Läs mer: . Järnvägstekniskt centrum (JvTC) Syfte: Ett med fokus på utveckling av drift och underhåll inom järnvägssektorn. JvTC ska lägga grunden till en samordnad uppbyggnad av kompetens, forskning och utveckling inom drift och underhåll av järnvägssektorn. Genom tvärvetenskaplig och överbryggande teknik ska järnvägsrelaterad forskning knytas samman. Därigenom skapas en plattform för FoU i som ger ett effektivare, miljövänligare och säkrare järnvägstransportsystem. Exempel på pågående projekt: Infrastrukturrelaterade risker, tekniska universitet.71 70http:///project.html#project74. 71http://jvtc.project.ltu.se/projectweb/portalproject/Projekt.html#tabell2. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD (värd), KTH, , , , Lofotenbanan, , , , , . Budget: Ca varav ca från . Läs mer: . Syfte: har en tyngdpunkt mot att utveckla kunskap för att förbättra de intermodala transporternas (transporter som utnyttjar en kombination av trafikslag) konkurrenskraft mot rena landsvägstransporter. Den breda ansatsen från teoriutveckling till framtagande av best practise möjliggörs genom att miljön bidrar till ökad kunskap inom teori- och metodutveckling för företags- och samhällsekonomiska överväganden, marknadsfrågor, teknikfrågor samt frågor som berör organisation och management. SIR-C är ett virtuellt forskningscentrum som initierats av och . Exempel på pågående projekt: Strategisk modellering av kombitransporter mellan landsväg och järnväg, vid universitet.72 Aktörer: , , , , , , . Budget: varav från . Läs mer: . Syfte: VTI är en viktig aktör för inom områdena samhällsekonomi, light rail, beteendevetenskap och genusfrågor samt simulering. VTI har t.ex. tillsammans med och Alstom provat en ny typ av spårvagn som trafikerar både spårvagnsnät och det konventionella järnvägsnätet och som kan drivas med diesel på icke elektrifierade bandelar. Inom området simulatorer utvecklar VTI en miljö som kan användas för utbildning av lokförare och forskningsstudier. Exempel på pågående projekt: Regionala kollektivtrafiksystem REKO- , VTI.73 3.5 Bransch- och myndighetsgemensamma program Kunskapsöverföring och samarbete mellan offentliga forskningsutförare och näringslivet är av stor vikt. Mot den bakgrunden har sedan ett tiotal år samverkansprogram (eller branschprogram) bedrivits mellan staten och näringslivet. Syftet med programmen är i första hand att stärka svensk industris inter- 72http://sir-c.webdoc.nu/Strategisk_modellering.asp. 73http:///fou/resultat_ansokningar.asp?status=0&omgang=v2007& fouid=%7B8EE76D3A-3958-4CC3-9A64- 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD nationella konkurrenskraft genom att bygga upp strategisk kompetens inom företagen och forskningsinstitutionerna och genom att skapa mötesplatser med förutsättningar för långsiktigt samarbete mellan näringsliv och forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Programmen ska bidra till att öka tillgången på forskarutbildad personal inom områden som är av vikt för näringslivet. Utvärderingar av programmen visar att såväl företag som universitet, högskolor och forskningsinstitut uppskattar programmen och förordar en fortsättning. De är viktiga komplement till näringslivets egen forskning och utveckling. Programmen förenar företagens krav på resultat och relevans med akademins krav på kvalitet. I den nationella FUD-strategin 2004 (se avsnitt. 2.2.1) föreslogs att insatsformer som säkrar ökad samverkan och samordning ska användas i ökad utsträckning. Nedan redovisas olika pågående branschprogram samt myndighetsgemensamma program. Flera av programmen har en planerad avslutning vid utgången av 2008. Regeringen har aviserat förslag med innebörden att programmen ska fortleva även därefter. Programrådet för fordonsforskning (PFF) Syfte: PFF etablerades 1994 med syfte att underlätta samverkan mellan fordonsindustrin och staten. PFF:s övergripande mål är att: Svara för genomförandet av fem program inom det fordonstekniska området (fordonsforskningsprogrammet, Gröna Bilen 1 och 2, Emissionsforskningsprogrammet samt IVSS). Underlätta koordinering av medverkande myndigheters FoU insatser inom det fordonstekniska området. ett forum för diskussion om och analys av aktuella frågor inom fordonssektorn. En förhandlingsman har på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag, i samråd med industrins parter och berörda myndigheter, till svensk fordonsforskning på . Aktörer: Parter i PFF är AB , , , , , Invest in , , , och . Budget: Resurserna som tillförts PFF har varierat betydligt över åren. tillfördes , varav hälften från staten. har det skett en betydande ökning. tillfördes mellan 350 till , varav staten tillförde mellan 74 Förslag om svensk fordonsforskning på , 2007 %20längre%20sikt.PDF. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD För de avslutande åren 20072008 har resurserna återigen minskat till , varav staten stått för (se figur 3). Resurser till PFF åren 19942008 Läs mer om PFF: . Fordonsforskningsprogrammet (ffp) Syfte: Programmet syftar till att stärka den internationella konkurrenskraften hos den svenska fordonsindustrin. Detta sker genom att stöd lämnas till fordonsteknisk forskning på utvalda områden så att det skapas dels en kompetens- och rekryteringsbas på högsta internationella nivå i landet, dels högklassiga forskningsresultat. Prioriterade områden är säkerhet, miljö och kostnad/kvalitet. Programmet ska skapa förutsättningar för utveckling av både fordon och fordonskomponenter som kan möta långtgående krav på kretsloppsanpassning och på reduktion av miljöbelastning och bränsleförbrukning. ska övriga relevanta långsiktiga fordonskrav från konsumenter, producenter och samhälle uppfyllas. Exempel på pågående projekt: Kvantifiering av drivlinans ljudkvalitet. Upplevd hörd kvalitet den tysta bilen, och Chalmers.75 Statistisk beskrivning av vägojämnheter, industridoktorand, . Aktörer: Forskningsprogrammet leds av Programrådet för fordonsforskning, PFF (se ovan). 75 akustik/forskargrupper/upplevd-hord-kvalite. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD anslag beviljats till drygt 150 projekt. Dessa projekt drivs av fordonsindustrin vid ett trettiotal institutioner vid de tekniska högskolorna samt vid ett antal industriforskningsinstitut. Ett åttiotal projekt pågår vilka alla beräknas avslutas . Budget: ca från staten. Industrin förutsätts tillföra minst lika mycket. Läs mer: . Gröna bilen 1 och 2 Syfte: De två samverkansprogrammen Gröna bilen 1 och 2 syftar till att främja utvecklingen i av mer miljöanpassad teknik så att den svenska fordonsindustrins tillväxt och konkurrenskraft främjas. Genom utveckling av fordon och fordonskomponenter med bättre miljöegenskaper påskyndas omställningen till en miljömässigt uthållig vägtrafik, karakteriserad av att trafikens påverkan på miljön ska vara långsiktigt acceptabel. Programmet Gröna bilen 1 löpte mellan 20002007 och Gröna bilen 2 löper 2008. Gröna bilen 2 har fokus på energieffektiva vägfordon, inklusive användning av alternativa drivmedel, med syftet att nå ett uthålligt transportsystem. Merparten av projekten riktas mot motorer och drivsystem, hybridfordon samt viktbesparing. Smärre insatser riktas mot luftmotstånd samt hjälpsystem. Detta ligger i linje med programmets syfte som är bättre miljö och minskade koldioxidemissioner. Exempel på pågående projekt: Utveckla nytt busskoncept med elhybriddrivlina energilager samt etanolmotor, och Verktyg för styrning och utvärdering av hybrida drivsystem, , , , och universitet.77 Aero aktiv strömningskontroll. Syftet är att hitta en signifikant potential i att sänka strömningsmotståndet och därmed bränsleförbrukningen för ett lastbilsekipage med hjälp av aktiv strömningskontroll längs kanten på bakändan på en trailer. Aktörer: Programmet leds av Programrådet för fordonsforskning, PFF (se ovan). Ett sjuttiotal projekt drivs av fordonsindustrin i samarbete med universitet, högskolor och institut. Budget: Budgeten för programmet Gröna bilen 2 (åren 20062008) uppgår till totalt varav från staten. Läs mer: . 76http:///images/s.10-13_elhybriden_tcm136-157119.pdf. 77http:///HyperText/VB/tema07.pdf. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Morgondagens trafiksäkerhet (, IVSS) Syfte: Programmet syftar till att stimulera forskning och utveckling för morgondagens trafiksäkerhet. Detta kan mynna ut i smart teknologi och IT- lösningar som förebygger dödsfall och svåra personskador på grund av krockvåld. Nyckelområden är aktiv säkerhet, skadeförebyggande lösningar och utveckling av väghållning och krocksäkerhet hos personbilar och yrkesfordon. Dessutom fokuserar programmet på att utveckla intelligenta fordons- och trafiksystem. Här ingår också system för ökad säkerhet för oskyddade trafikanter. Exempel på pågående projekt: Förarens uppmärksamhet hantering av sömnighet och distraktion, Automobile AB.78 Informationssystem för halka, Vägverket.79 Aktörer: Programmet leds av Programrådet för fordonsforskning, PFF (se ovan). Cirka 30 projekt drivs av fordonsindustrin i samarbete med universitet, högskolor och institut. Budget: För programperioden 20042010 finns en projektbudget på varav staten finansieras . Läs mer: . Syfte: Programmet syftar till att ge industri och myndigheter tillgång till den kunskap som är nödvändig för att utveckla fordon och fordonskomponenter i hållbar riktning. EMFO omfattar emissioner som uppkommer i samband med att fordon trafikerar allmän väg. Detta innebär att utöver personbilar, lastbilar och bussar innefattar programmet även motorcyklar, mopeder, traktorer och större arbetsmaskiner. Vidare innebär det att programmet utöver avgasemissioner även inkluderar avdunstning och emissioner som uppkommer som resultat av interaktionen mellan vägbana och fordon. Emissioner innefattar i detta sammanhang såväl luftföroreningar som buller. Programmet ska bidra till att kunskap tas fram och görs tillgänglig och till att den förmedlas och används vid forskning, utveckling och utbildning. Med hjälp av den kunskapen ska svensk industri och svenska myndigheter kunna finna de banbrytande lösningar som krävs om fordonen ska utvecklas i rätt riktning. Exempel på pågående projekt: Betydelsen av lokala kontra regionala partikelkällor för hälsoeffekter observerade i , universitet.80 Trafikgenererade inandningsbara slitagepartiklar: bildningsprocesser, emissionsfaktorer och förekomst ur åtgärdsperspektiv, IVL.81 78http://www20.vv.se/fudinfoexternwebb/pages/ProjektVisaNy.aspx?ProjektId=1597. 79http://www20.vv.se/fudinfoexternwebb/pages/ProjektVisaNy.aspx?ProjektId=1484. 80http://www20.vv.se/fudinfoexternwebb/pages/ProjektVisaNy.aspx?ProjektId=1382. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Aktörer: Programmet leds av Programrådet för fordonsforskning, PFF (se ovan). 26 projekt drivs av fordonsindustrin i samarbete med universitet, högskolor och institut. Budget: Budgeten för programmet uppgår till ca varav statliga myndigheter bidrar med ca hälften. Läs mer: . Syfte: Syftet med programmet är att stärka den svenska fordonsindustrins internationella konkurrenskraft genom en strategisk kraftsamling inom fordonsIT, telematik och fordonselektronik. Aktiviteterna i FoU-programmet ska stimulera ett ökat samarbete mellan fordonsindustri och telekomindustri för att därigenom möjliggöra införandet av mer avancerade funktioner och tjänster i fordonen. Åtgärderna skall trygga sysselsättning, tillväxt och stärka FoU samt även på kort sikt förbättra förmåga att bedriva utveckling och produktion i . Ansökan kan endast göras av fordonstillverkarna som är avtalspartner i programmet. För att kunna starta ett projekt krävs således ett aktivt stöd från någon av fordonstillverkarna , , eller . Bakgrund: De ökade kraven i dagens fordon på områden som t.ex. säkerhet, miljö, komfort etc. kan till stor del lösas med avancerad datorstyrning. Detta medför att datorkomplexiteten i fordonen ökar explosionsartat. För att hantera den ökade komplexiteten till acceptabel kostnad behövs satsningar på forskning och utveckling inom fordonselektronik, fordonstelematiklösningar i form av trådlösa tjänster för att förbättra säkerhet, miljö och komfort i fordon. Exempel på pågående projekt inom programmet: SimArch en generell plattform för körsimulatorer och experimentsystem för fordonselektronik, tekniska forskningsinstitut.82 Värdedriven bilelarkitekturutveckling, Scania.83 Utförare: ca 20 pågående FUD-projekt. , , , PV, SP. Budget: Programmet har en total budget på ca . Programmet öppnade och var budgeten fördelad. Projekten löper som längst till 2010. Läs mer: telmatikprogrammet/. 81http://www20.vv.se/fudinfoexternwebb/pages/ProjektVisaNy.aspx?ProjektId=1375. 82http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/16125/. 83http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/15792/. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) Syfte: Det nationella flygtekniska forskningsprogrammet, NFFP, syftar till att långsiktigt stärka den svenska flygindustrins konkurrensförmåga genom att förstärka och koordinera de nationella forskningsresurserna vid industri, institut, högskolor och universitet. Starka forskargrupperingar med goda relationer med industrin som möjliggör en omsättning och utveckling av kvalificerad ny teknologi är en av förutsättningarna för att nå denna förmåga. NFFP ska därutöver stimulera att nationella förutsättningar i form av starka skapas för att aktivt kunna medverka i och dra nytta av internationellt forskningssamarbete både industriellt och inom forskarsamfundet. Genom det internationella forskningssamarbetet förväntas att nya forskningsresultat och teknologier, som annars vore oåtkomliga, blir tillgängliga. Exempel på pågående projekt: Modellering och simulering för 2010-talets energistyrningssystem, SAAB.84 Innovativa koncept för miljövänliga motorer, Aero.85 Aktörer: (avtalsparter) , , . Högskola och institut är mottagare av offentliga medel. 36 projekt pågår huvudsakligen vid Aero och . Budget åren 20052008. Läs mer: flygtekniska-forskningsprogrammet/. Test Site (TSS) Syfte: Test Site . TSS är ett nationellt projekt och en neutral mötesplats för gemensamma forskningsprojekt inom säkerhet, miljö och ITS (Intelligenta transportsystem). Det syftar till att främja kunskapstillväxt och utvecklingen av ny teknik inom området. Fokusområden för Test Site är Trafiksäkerhet, Miljö, Logistik/framkomlighet, Kommunikation och Samhällssäkerhet. Ett delprojekt inom TSS kallas Elbaserade fordon där syftet och målet är att stärka kompetensen kring och stödja svensk fordonsindustri i utvecklingen och provningen av elbaserade fordon samt erbjuda världsledande testmiljöer för ny teknik kring elbaserade fordon. Exempel på pågående projekt: Elbaserade fordon, TSS.86 Aktörer: i (värd), , , , , och . 84http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/14408/. 85http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/Innovativa- koncept-for-miljovanliga-motorer---V4502/. 86http:///images/TSS/Elfordon_sv_2008.pdf. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Budget: Den statliga programsatsningen uppgår till högst för perioden 20062010. Utgångspunkten är att näringslivet bidrar med minst lika mycket. Läs mer: . Syfte: Framtidens personresor är ett program som avser att hantera kollektivtrafik i vid mening. Det övergripande syftet är att underlätta resandet genom att bidra till ett effektivt och långsiktigt hållbart kollektivtrafiksystem. Projekten är organiserade under fem teman: Ökat kunskapsflöde, kompetensuppbyggnad och implementering. Kollektivtrafikens samhälleliga förutsättningar och roll. Resenärernas krav och behov. Trafiksystem, fordon och bebyggelse. Organisation, finansiering och styrning. genomfördes den första utlysningen inom programmet och 23 ansökningar beviljades. Nästa utlysning är planerad . Exempel på pågående projekt: Effekter av en resenärsinformationstjänst, Lunds universitet.87 Vidareutvecklade resegarantier för en mer attraktiv kollektivtrafik, WSP Analys & Strategi.88 Finansiärer: , och . Budget: Programmet omfattar i sin helhet . Läs mer: %20personresor/Ver-5%20print%20tii.pdf. Hållbara energi- och transportsystem 2050 (HET 2050) Syfte: Forskningsprogrammet ska ge underlag till myndigheters arbete att utforma strategier, investeringsplaner och andra planer, åtgärder och styrmedel inom energi- och transportområdena. Vidare ska programmet nyttjas till kommande fördjupade uppföljningar av miljömålen. Forskningen som HET stöder ska avkasta kunskap som kan omsättas i praktiken t.ex. genom att bidra till att politiska beslut och myndighetsbeslut blir välgrundade. Sådan forskning ska prioriteras som leder till kunskap som kommer till användning inom politiken och för utvecklingsaktiviteter hos alla tänkbara berörda aktörer. Följande områden fokuseras i programmet: 87http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/14665/. 88http:///misc/VINNOVA-projekt/Projekt---Listhuvud/14694/. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Åtgärder och styrmedel. Politik, policies och maktstrukturer. Finansiärer: , , och Budget: HET 2050 är ett fyraårigt forskningssamarbete med en budget på ca . En första utlysning har skett . Läs mer: . BISEK Bilens sociala och ekonomiska betydelse Syfte: Programmets mål är att tillföra samhället kunskap som gör det möjligt att på ett sakligt sätt beskriva sociala och ekonomiska konsekvenser av olika åtgärder inom vägtransportsystemet för olika kategorier av individer och hushåll. Programmet syftar till att ta fram mer kunskaper om hur välfärd hos individer och hushåll påverkas av förändrade villkor för bilanvändning och bilinnehav samt hur anpassningen sker. Exempel på projekt: Rapporter och kunskapsöversikter inom området se not.89 Finansiärer: , i , , , svenska motororganisationers samarbetsorganisation (Mosk), Bil och MRF. Budget: disponerar projektet . Läs mer: .