rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Stopp för ålfisket ger stora inkomstförluster i det småskaliga kustfisket. generaldirektör uppger i en intervju att ålens tillstånd är mycket svårt och att det är oklart om fiskestoppet kan rädda ålen. Ålen har en lång livscykel. Från uppges vidare att ålfiskare har rätt i kritiken mot kraftindustrin. Tjänstemän vid menar att eftersom ålen har en sådan lång livscykel kommer det först att märkas att ålen håller på att försvinna. Detta har visats i rapporter m.m. som har tagits fram av ICES och ålforskare från hela . De nationella åtgärderna för att stärka ålbeståndet får konsekvenser för svenska fiskare. Ål är den enda okvoterade arten som har ett högt ekonomiskt värde för fisket. Ålfisket har en stor betydelse för det småskaliga kust- och 335Fiskeriverket, e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Enligt uppgift från fiskar en tredjedel av alla svenska fiskare ål i någon utsträckning och ca 150 licensierade fiskare har mer än två tredjedelar av inkomsten från ål. Därtill kommer uppskattningsvis lika många med ett betydande ålfiske, men som fångar på egen fiskerätt och därmed inte syns i statistiken. Restriktionerna i ålfisket och minskningen av ålresursen kommer enligt tjänstemän vid att innebära att ålen kommer att få en mindre betydelse i insjöfisket.337 i län har i uppföljningen konstaterat att länet är ett av landets största ålfiskelän, och rätten att fiska ål med stöd av enskild rätt är något som nästan kan kallas ett kulturarv i länets skärgårdsområden. Den intervjuade tjänstemannen, som sitter med i den rådgivande grupp som utformat regelverket, menar att det helt klart är så att den vikande rekryteringen av glasål till svenska kusten stämmer med verkligheten och att åtgärder måste genomföras. konstaterar tjänstemannen att sällan har en författning beslutats som gett upphov till sådant ramaskri som när ålfiskeförbudet trädde i kraft. i län hade mottagit 145 ansökningar om ålfisketillstånd och och hade utfärdat 87 tillstånd i länet. menar att den hamnat ganska rätt när det gäller tillståndsgivningen. Yrkesfisket fortsätter och det är fritidsfisket som får stå för det minskade fisket. anser dock att yrkesfiskelicens borde berättiga till ett tillstånd. finns flera exempel på licensierade yrkesfiskare som har haft ålfiske som viss inkomst, men som inte fått tillstånd då de inte uppfyller infiskningskravet. Det finns också exempel på heltidsarbetande i andra yrken som fått tillstånd för att de bedrivit ålfiske som uppfyller kravet till tillstånd. Enligt gynnar detta inte den licensierade småskaliga fiskarkåren som måste utöva ett blandfiske efter flera målarter för sin överlevnad.338 Ett exempel på konsekvenser på företagsnivå kan hämtas från län. En företagare där driver ett pensionat och förädlar sin ål så att kan bli värt , men han har bara fiskat ål . Företagaren menar att ålfiskestoppet kan motverka nya idéer kring fisketurism och företagsutveckling. Företaget anordnar ålagillen för konferensgäster och har också planer på att låta betalande gäster följa med på ålfisken. Eftersom fisket är mycket småskaligt och ålfiskefångsten betydligt mindre än gränsen för att få fortsätta fiska ål efter hoppas han dock på att få dispens från eftersom förädlingsvärdet på varje kilo ål är så pass högt.339 En av de yrkesfiskare i län som har ingått i uppföljningen framför följande: Ålfisket har alltid varit en viktig del för länets fiskare. Det finns bara enskilda fiskevatten och bra ålfiskevatten växlar med sämre och på vissa öar utgör ålen huvudinkomsten, men är viktig för alla oavsett vilket fiske som bedrivs. Därför har det ålfiskeförbud som ensidigt beslutat 337Fiskeriverket, 2007a, och intervju . 338Länsstyrelsen i län, e-brev . 339Sveriges , 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET fått stora ekonomiska konsekvenser. Hur kan hävda att den som fiskar är beroende av den inkomsten men inte den som fiskar är näst intill obegripligt. Det borde rimligtvis ha varit så att den som innehar fiskelicens och bedrivit ålfiske borde ha fått göra det. är det många som aldrig har fiskat ål eller bedriver det som hobby, trots fast arbete, som får fiska, men inte de som har det som näring.340 Ålfiskeförbudet har enligt tjänstemän vid mötts av upprörda reaktioner främst i sydöstra , bl.a. i . En av ålfiskarna i har till framfört att det är ett problem att tillstånden för ålfiske bara gäller fram : Det är svårt att planera för framtiden. Vet man inte vad som händer efter vågar man inte uppmuntra sina barn till att börja fiska.341 I uppföljningen har bl.a. (Sportfiskarna) framfört att det med hänsyn till att ålbeståndet är akut hotat varken finns tid eller anledning att invänta ett beslut på EU-nivå. Ålfisket är inte lika viktigt för sportfisket som för yrkesfisket, även om det finns medlemmar som har haft svårt att förstå beslutet. Sportfiskarna menar att handredskapsfiskets fångst av ål är överskattad, medan fiskedödlighet på grund av icke yrkesfiske med mängdfångande redskap sannolikt är betydligt underskattad. När det gäller yrkesfisket framför förbundet följande: och analyser visar att orapporterade fångster generellt är ett stort problem och särskilt i det småskaliga yrkesfisket. Fiskedödligheten till följd av yrkesfiske på ålbeståndet är alltså sannolikt underskattad. 4.4.6 Insatser mot säl- och skarvskador I svenska vatten förekommer gråsäl, vikare och knubbsäl. Gråsäl och vikare håller till i och , medan knubbsäl främst finns på . Sälstammarna började öka , då all jakt på säl var förbjuden. började skador på redskap att rapporteras, och 1987 betalade ut den första ersättningen från viltskadeanslaget. Det är framför allt gråsäl och knubbsäl som har skapat problem för yrkesfiskarna, men har även skador orsakade av vikare rapporterats. Antalet sälar i ökar enligt med och beräknas nu uppgå till ungefär 24 000 individer. beräknar att de totala skadorna av sälar uppgår till . Gråsälen på ostkusten är större än knubbsälen på . Gråsälen äter fisk per dag, och strömming är dess huvudsakliga föda. Ett av de kustfisken som drabbas mest av säl är därmed strömmingsfisket eftersom 340Yrkesfiskare, brev . 341Fiskeriverket, 2007p. 342Sveriges , 2007 samt intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET sälarna äter upp stora delar av fångsten. Ett annat småskaligt kustnära fiske som har problem på grund av sälarna är ålfisket. På tömmer knubbsälen ålryssjorna. Ålfiskare förlorar fångst och tvingas laga sönderrivna ryssjor. då jakten upphörde har knubbsälspopulationen ökat kraftigt, trots att populationerna utsatts för två allvarliga epidemier . Strömmingsfiskare som på ekolodet kan se ett stort stim med fisk blir helt utan fångst, då sälen patrullerar området och skrämmer bort fisken från nätet. Sälar sprider även inälvsparasiter till fisk som fiskas i det kommersiella fisket. Parasiterna skapar problem för beredningsindustrin. Även när det gäller skarv har de ökade populationerna kommit att bli ett allt större problem för kustfisket. Skarven har enligt uppvisat en explosionsartad ökning och spridning. Bitskador på fisk i fiskeredskap gör att delar av fångsten inte går att sälja. Skarven vittjar redskapen och orsakar därmed fångstförluster som i vissa fisken kan vara av betydande storlek. Det finns enligt resultat som indikerar att skarven kan ha en signifikant påverkan på beståndsutvecklingen för vissa arter i skarvtäta områden.343 har pekat på att de ökande säl- och skarvpopulationerna är ett betydande hot mot det småskaliga kust- och insjöfisket. Enligt verket är den främsta metoden för att förebygga detta att utveckla alternativa fiskemetoder som är bättre skyddade mot angrepp. har i samarbete med fiskare i projektform arbetat med att ta fram sälsäkra redskap som gör att fiskarna får behålla sin fångst. Från framförs att det finns hopp om en lösning även om problemet verkar svårlöst. Utvecklingen av sälsäkra redskap har enligt skett i samarbete med yrkesfiskarna. Ett storskaligt försök gjordes då man bytte ut samtliga ryssjor till sälsäkra i ett område. Materialet är kraftigare och uppges vara näst intill omöjligt för sälen att slita sönder, och maskstorleken är mindre. Enligt slog försöket väl ut och det var betydligt mindre skador på de sälsäkra ryssjorna men fångsten var lika stor. Fem fiskare deltog i försöken . De har fått föra journal över fångstplatser, fångstmängd och skador. Projektgruppen har både på egen hand och tillsammans med fiskare gjort observationer av sälarna för att se hur de beter sig i olika situationer (se även avsnitt 4.4.7 och exemplen i bilaga 3).344 Yrkesfiskare som använder sälsäkra redskap kan ansöka hos om tillstånd för jakt från båt. Jakten tillåts inom från fasta fiskeredskap. En säl som fälls måste tas i land, dvs. samma villkor som för all säljakt. Sälar får jagas från i norr till delar av län i söder. har utökat områdena för jakt så att i princip hela kuststräckan omfattas inklusive älvmynningar. Gråsälar har börjat ta avelsfisk ur nät i älvmynningar. Ingen jakt tillåts i områden där sälforskarna räknar säl, och 343Fiskeriverket, , 2007h och 2007i. 344Fiskeriverket, 2007a och 2007h samt Königson. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET inte heller i sälskyddsområden, nationalparker och naturreservat. Jakt får pågå den 16 april31 december, eller kortare om kvoten för länet är fylld. Vad gäller jakten får högst hälften av sälarna fällas före . Totalt får 200 gråsälar fällas . Det är lika många som när man räknar in de individuella tillstånd till jakt som gavs i några län utöver kvoten. fördelas kvoterna på följande sätt: 40 gråsälar, 20, 20, 40, 20, 25, 10, 15 och län 10 gråsälar. Licensierade yrkesfiskare kan erhålla ersättning för skador på fisk och fiskeredskap orsakade av säl. Bidrag kan även sökas till förebyggande åtgärder för att minska skador på fisk och fiskeredskap. Ansökan om ersättning ska vara till handa senast för skador som uppkommit under föregående år. Ansökan om bidrag till förebyggande åtgärder ska vara inkommen till senast åtgärden ska påbörjas.345 har fördelat till länsstyrelserna som de får betala ut som bidrag för att förebygga och ersätta skador av gråsäl och knubbsäl: 346 I uppföljning har ett flertal aktörer pekat på att ett återkommande problem för yrkesfiskarna är de skador som orsakas av säl och skarv. gör bedömningen att säl och skarv utgör det enskilt största problemet för det småskaliga kustnära fisket, och trots omfattande försök med sälsäkra redskap består problembilden. I många områden längs har fisket upphört på grund av alltför stora ekonomiska förluster på grund av sälskador. 345Länsstyrelsen i län, webbplatsen . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET stort sett alla typer av fiskeredskap som används i kustfisket är drabbade av sälskador. har mätt resultaten av redskapsutvecklingen och kommit fram till att värdet av sälskador i fisket med fasta redskap har minskat med till på grund av att en mer sälsäker fälla har ersatt tidigare fällor. Från verket antas att de totala förlusterna orsakade av säl i det svenska yrkesfisket översteg . i har framfört att det på främst är ålfisket som drabbas genom att sälar förstör ålryssjorna. En av de fiskare som deltagit i projekt kring sälsäkra redskap menar enligt verket att försöken med sälsäkra redskap till viss del har förbättrat hans situation, men att han hittar avbitna ålar i ryssjorna. Yrkesfiskarna har fått lämna hälften av sina fångstplatser. De sälsäkra redskapen står emot bättre, men klarar inte allt. Yrkesfiskarna får bidrag av för sälsäkra redskap och viss ersättning för förlorad fångst. Fiskaren anser enligt att det måste till en avskjutning av säl för att rädda kustfisket. Även om det blivit bättre med de sälsäkra redskapen så går de inte att utveckla mer. Länsstyrelserna längs menar att sälen under alla tider har varit ett problem för kustfisket genom de skador den åstadkommit på redskapen, den fisk den tar och den fisk som förloras när redskapen rivits sönder. Från länsstyrelserna har framförts att senare års utvecklingsarbete med att ta fram den s.k. push up-fällan har inneburit att sälskadorna har minskat avsevärt, även om effekterna är svåra att bedöma. Push up-fällan har anammats av de flesta fiskare i området, och enligt länsstyrelserna fanns mer än 100 sådana fällor längs . Bidrag till dessa investeringar utgår från viltskadeanslaget. Bland laxfiskarna fanns enligt länsstyrelserna dock en tveksamhet som hänger samman med osäkerhet om framtida laxrestriktioner, kostnader för inköp samt osäkerhet om möjligheten att sälja lax med hänsyn till dioxinförekomsten. Länsstyrelserna har även framfört att de utbetalade ersättningarna från viltskadeanslaget för sälskador har varit en förutsättning för kustfiskets ekonomiska överlevnad . Länsstyrelserna har också konstaterat att det inte finns några motsvarande lösningar för fisket med rörliga redskap. När det gäller sälen uppger i län att den är ett mycket stort problem inom alla typer av kustfisken i länet. Situationen förvärras år och uppges skadorna vara så stora att flottan vissa tider inte kan fiska. Från uppges att de framtagna sälsäkra fiskeredskapen inte passar för länets fiske utan är utformade för lax- och sikfisket i norra . Att skydda torskfisket från sälangrepp har varit resultatlöst. De förebyggande åtgärder som har genomfört inom bottengarnsfisket uppges dock ha haft god effekt. Flera ålfiskare har bytt ut sina åltinor till 347 i , e-brev . , 2007h, 2007i. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET det starkare Dynemagarnet, vilket uppges ha minskat skadorna. län betalade ut ca till fiskare för sälskador 2006.348 I uppföljningen har även frågan om jakt på sälar tagits upp. En av de intervjuade yrkesfiskarna i har framfört önskemål om en återgång till säljakt . Denna bör bedrivas av seriösa jägare från . Jakten kan ske som älgjakten, med för arten vettigt uttag. Dessutom kan man bättre ta hand om resursen säl.349 Preliminära siffror från en studie av visar att det är ett fåtal gråsälar som specialiserat sig på att ta fisk i redskap och nät, men de orsakar stor skada. Det är svårt att fälla de sälarna om redskapen ligger långt från land. har jakt bara tillåtits från land, is eller jakttorn som är fast angjorda i botten. Från framförs att yrkesfiskarna måste få bättre möjligheter att ta bort just de gråsälar som orsakar problem, varför jakt från båt tillåts om den sker under kontrollerade former. generaldirektör menar att sälen är ett stort problem för det småskaliga fisket i . vill öka jakten på säl, men menar att Helsingforskonventionen är ett problem. har tillåtit jakt från båt, vilket innebär att man kan jaga runt redskapen. Tjänstemän vid verket menar att det finns en klar motsats mellan kustfiske och en ökad sälpopulation och att kustfisket helt klart störs av sälen. När det gäller skarvar så följer utvecklingen. Verket har dock inte hittat någon riktig metod för denna fråga. Länsstyrelserna och har hand om jakt på skarv. i län har framfört att länets skarvpopulation är mycket stor. Fisket har drabbats i viss mån, men skyddsjaktsbeslut uppges vara så utformat att det gynnar fisket. i uppger att den kraftiga ökningen av skarv i insjövattnen är ett mycket stort problem för insjöfisket. Skarvens intag av fisk har beräknats vara större än yrkesfiskets fångster. Dessutom skadar skarv fisk i fasta redskap så att fisken inte kan säljas. Skarven skrämmer även bort fisk från de fasta redskapen genom sin närvaro vid redskapen. Enligt har beviljad skyddsjakt ingen eller mycket ringa effekt då det är mycket svårt för en enskild fiskare att komma inom skjuthåll.350 Länsstyrelserna på har i en rapport lyft fram problemen kring skarven och bl.a. föreslagit att yrkesfiskare ska få ersättning för skarvskador på samma sätt som för skador orsakade av säl. Från Fiskevattenägarna har riktats kritik mot statens insatser när det gäller att bekämpa skarvens utbredning: Även viltförvaltningen har till stora delar varit landsbygdsfientlig. Att till exempel låta beståndet av skarv växa okontrollerat genom en passiv och undfallande politik kommer att sätta spår i fiskbestånden framöver. Skarven tar förmodligen lika mycket fisk som det samla- 348Länsstyrelsen i län m.fl., 2005 och i län, e-brev . 349Yrkesfiskare, e-brev . 350Fiskeriverket, intervju , i län och i , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET de yrkes- och fritidsfisket tillsammans. Är någon förvånad om det är ont om fisk?351 4.4.7 Forskning och utveckling Det finns drygt 200 forskare och doktorander som bedriver fisk- och fiskeforskning vid 14 universitet, högskolor och myndigheter i . Det största ämnesområdet är ekologi. Det satsas totalt ca på fisk- och fiskeforskning. De två nationella huvudfinansiärerna är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och . Formas satsar ca på forskning i öppna utlysningar, vilket går till såväl grundläggande som tillämpad forskning. satsar ca på behovsmotiverad tillämpad forskning. Dessa medel används inom och går inte att söka i öppna utlysningar. Dessutom finns även viss finansiering från EU genom bl.a. sjunde ramprogrammet. I bilaga 3 görs en kortfattad genomgång av läget inom fisk- och fiskeforskningen. forskningsinsatser är inriktade mot att förbättra kunskapen om fiskbestånd, fisketeknik och fiskets miljöeffekter. Verket samlar in data om fiskbestånd och miljö, beräknar fiskresursernas storlek och hur de påverkas av fisket. Verket utvecklar även nya, selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap (se nedan). Andra verksamheter är inriktade mot restaurering av fiskens naturliga livsmiljö. Främst handlar det om att återställa vandringsvägar. Ett exempel är att lägga tillbaka sten som städades undan när vattendragen användes för flottning (se även avsnitt 6.3.1). tar fram åtgärdsprogram för fiskstammar och fiskarter som är hotade. Visst avelsarbete och utveckling av odlingsteknik bedrivs också. Forskningsresultaten förmedlas främst genom vetenskaplig rådgivning för , , , , de samt via generella råd för fiskevården i svenska vatten. Detta sker dels genom internationellt arbete inom ramen för EU:s datainsamlingsförordning och () samt Helsingforskommisionen (Helcom), dels nationellt genom en årlig resurs- och miljööversikt samt genom andra rapporter till underlag för förvaltning (se bilaga 5). Rådgivningen syftar också till att ge underlag för åtgärder så att de nationella miljökvalitetsmålen nås. En av de viktigaste trenderna i dagens fiskeförvaltning är att fisket bedrivs med selektiva redskap. och dess havsfiskelaboratorium har arbetat med forskning och utveckling kring fiskeredskap. 351 , 2006. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET har utvecklingen alltmer fokuserat på art- och storleksselekterande redskap. Syftet med sådana redskap är att reducera skador på bestånd, arter och ekosystem, som uppstår av att för små fiskar eller andra arter än målarten fångas. I detta ingår även att klarlägga bl.a. de fysiska effekterna på miljön, t.ex. bottentrålningens effekter på bottenstruktur och bottenfauna. Verket har bl.a. uttalat följande: Genom att utveckla redskap som i största möjliga mån fångar det som avses (art eller storlek) och skonar känsliga bestånd kan fiskets effekter på miljön minimeras. Utveckling av art- och storleksselektiva redskap ska därför prioriteras.352 En satsning på passiva fiskemetoder, exempelvis sälsäkra redskap, är speciellt betydelsefullt för det energisnåla och småskaliga fisket. Som exempel på selektiva redskap nämns att trål med rist får användas i kustnära områden. Enligt görs utprovningen av nya redskap i samarbete med näringen. Verket följer även den internationella redskapsutvecklingen.353 Från har framförts att en utveckling av selektiva redskap skapar förutsättningar för ett hållbart nyttjande av resursen. Dessutom kan en förbättrad beståndsvård ge större fångster och lägre kostnader på grund av tätare bestånd. En del i arbetet med redskapsutveckling gäller arbetet med sälsäkra fällor (se avsnitt 4.4.6 ovan samt exemplen i bilaga 3). beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en utredning för att bl.a. se över hur den forskningen i är organiserad (). I direktiven beskrivs bl.a. att ett alltför omfattande fiske har lett till att rovfisk som torsk har minskat mycket kraftigt och förlorat sin funktion som reglerande faktor i ekosystemen. Härigenom har bytesfiskar som skarpsill ökat kraftigt, vilket fått stora återverkningar i ekosystemets övriga delar. Förändrade tillväxtförhållanden hos berörda fiskarter påverkar också anrikningen av gifter. Utredningen ska redovisas senast den 15 december 2007.354 Det har i uppföljningen framkommit att det finns behov av fortsatt redskapsutveckling inom trålfisket och fisket med fasta redskap. Från fisket på har framkommit att det är önskvärt att branschen själv driver utvecklingen i samarbete med kommersiella redskapsutvecklare enligt den modell som gäller för andra näringsgrenar.355 Som exempel nämner både yrkesfiskare och kommunföreträdare i att det finns innovatörer som arbetar med att utveckla fiskeredskap, bl.a. selekterande trålare, för den utländska marknaden, men som inte används i . 353Fiskeriverkets webbplats, 2007j och intervju . 355Carlberg, 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET menar man att det är svårt att komma till tals med när det gäller att t.ex. utveckla fiskeredskap och att hitta nya lösningar. Från kommunen och yrkesfiskare i kommunen framförs att det är märkligt att både testar och godkänner nya redskap det borde i stället göras tillsammans med fiskenäringen. I en utvärdering av har bl.a. pekats på att verket genomför mycket bra forskning men att det saknas en genomtänkt struktur, vilket gör att redovisningen av verksamheten blir svårtillgänglig. Det ifrågasätts även om den mer grundläggande forskningen hör hemma på en myndighet. Det konstateras att ett ökat internationellt samarbete skulle stärka möjligheterna att bättre ta till vara kunskaper och erfarenheter för utveckling av nya redskap och metoder för yrkesfisket.356 4.4.8 Regleringen av svenskt insjöfiske Det svenska insjöfisket begränsas inte av kvoter, utan regleras med olika typer av nationella föreskrifter. På allmänt vatten regleras insjöflottans storlek genom tillträdesregler. Kravet på yrkesfiskelicens har beskrivits i ett tidigare avsnitt. På enskilt vatten är det ägaren som gör motsvarande bedömningar. har möjlighet att utfärda fiskeförbud mot särskilt hotade arter och stammar, som då också är tillämpliga på enskilt vatten. Av beståndsvårdsskäl tillämpas också fredningstider och fredningsområden. Dessutom har minimimått införts på de känsligaste arterna, bl.a. öring och lax. Härutöver finns det möjlighet för länsstyrelserna att ge tillstånd till fiske med olika redskap. Det krävs också tillstånd från länsstyrelserna för att sätta ut ett fast redskap med en båghöjd som överstiger . Från i uppges att det yrkesmässiga fisket i och regleras genom krav på yrkesfiskelicens och dispenser från fastställda begränsningar för fiske med bl.a. nät och fasta redskap. handlägger samtliga ansökningar om redskapsdispenser. Från uppges att vid prövning av redskapsdispenser tas alltid hänsyn till beståndssituationen så att fisket kan bedrivas långsiktigt och hållbart. Redskapsdispenserna för yrkesmässigt fiske i och beviljas för högst , därefter sker omprövning för ytterligare en period och så vidare. För kan nämnas att fisket efter siklöja reglerats och ökad maskstorlek. Länsstyrelserna i och har i samråd med och Insjöfiskarna beslutat att begränsa nätlängden på siklöjenät och flytande laxgarn för den enskilde yrkesfiskaren. För de viktigaste uppväxtområdena för gös under fastställt minimimått har maskorna i näten ökats för att fånga gös över ett ökat minimimått.