rfr · GV0WRFR15 · 2008-04-22 00:00:00 — En valrörelse har också en ingrediens som blivit allt viktigare på redaktionerna det är en nyhet som går att planera i förväg. Valbevakningen blir en följetong där de olika nyheterna kan haka i varandra. De bästa nyheterna är ofta de som passar in i mediernas rutiner och arbetsmetoder (), och en valrörelse går utmärkt att länka in i dessa. Särskilt eftersom det under valrörelsen finns många källor som inget hellre vill än att finnas med i nyhetsutbudet. I samband med senare decenniers avregleringar av mediemarknaden och den allt tuffare kampen om publiken har de flesta journalistiska genrer påverkats på olika sätt för att attrahera en så stor publik som möjligt. Detta gäller förstås också den politiska journalistiken vars form förefaller ha påverkats av de nya marknadsvillkoren. Genomgångar av modern politisk journalistik visar att en allt större del av artiklar och inslag domineras av ett tolkande journalistiskt förhållningssätt och gestaltningar av politiken som spel; alltså opinionsmätningar, maktspekulationer eller TV-dueller (Strömbäck 2004). I den allt hårdare konkurrensen om publiken måste också den politiska journalistiken anpassas för att få genomslag och märkas i ett allt mer underhållningsinriktat och avpartipolitiserat samhällsklimat. I en aktuell studie av storstadspressens bevakning av valrörelsen talas om en tablodisering av den politiska nyhetsjournalistiken (2006). 3 Äldreförsörjningsstödet i svensk dagspress 20022007 I denna del presenteras först resultatet av den kvantitativa innehållsanalysen. Den omfattar alla de artiklar i pressen som finns upptagna i databaserna och och där sökorden äldreförsörjningsstöd eller den vedertagna förkortningen ÄFS förekommer. har dessa artiklar helt och hållet handlat om äldreförsörjningsstödet, ibland har detta varit ett sekundärt tema och på några ställen har stödet endast förekommit som ett i raden av politiska förslag, till exempel vid en genomgång av nya regler om ekonomiska ersättningar från staten i samband med ett årsskifte. En granskning av det totala antalet artiklar om äldreförsörjningsstödet visar på mycket stora variationer i antal artiklar som belyser denna fråga. Någon kontinuerligt stor politisk fråga rör det sig inte om. Den är inte ständigt på mediernas dagordning och det totala antalet artiklar får dessutom anses vara så begränsat att det knappast är rimligt att tala om ett allmänt genomslag för den i den politiska debatten. Det är i stället en tämligen blygsam bevakning generellt, men med några mer intensiva perioder som också sammanfaller med valår (se fig.1.). I den meningen kan också skönjas en vilja från vissa aktörer att politisera frågan om äldreförsörjningsstödet och försöka föra upp den högre på den politiska dagordningen. Totala antalet artiklar om ÄFS i dagspressen 20022007 Anm. Som valrörelse har perioden beräknats. Totalt antal artiklar: 151. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Av fördelningen på olika studerade år kan noteras att valåren innehåller flest artiklar om äldreförsörjningsstödet i den svenska dagspressen. Det är då mest skrivs är då det förekommer 68 artiklar som belyser frågan. Bevakningen är av mindre omfattning under då det skrivs 44 artiklar. Skillnaden i omfattning av bevakningen mellan de två valåren säger ingenting om intensiteten i mediebevakningen, men en rimlig förklaring är att äldreförsörjningsstödet är en ny politisk fråga 2002 och därför väcker mediernas intresse i större utsträckning. Nyhetsvärdet är betydligt större än vid valet . Vad som vidare är värt att notera är att det mesta som skrivs om äldreförsörjningsstödet under valår inte förekommer i valrörelsens slutspurt. Tyngdpunkten ligger i stället på perioder en bit före den egentliga valrörelsen, och inte sällan under valårets första hälft. Det är därför inte korrekt att beskriva äldreförsörjningsstödet som en typisk valfråga i den meningen att den sätter sin prägel på den politiska debatten i det skede då många väljare bestämmer sig för hur de ska rösta. Då dominerar helt andra frågor både i riksdebatten och i den lokala debatten. I stället blossar frågan om äldreförsörjningsstödet upp vid spridda tillfällen och väcker en debatt som dock oftast inte blir särskilt långvarig. förekommer flest artiklar i dagspressen , alltså kort före det att stödet träder i kraft . förekommer det 17 artiklar om stödet. De månader som därefter följer med flest artiklar är , och valmånaden . Om en procentuell fördelning görs av det totala antalet artiklar visar det sig att nära hälften, eller , produceras , , , . Äldreförsörjningsstödet gäller förstås i alla delar av landet, men det betyder inte att frågan behöver ha fått samma behandling i pressen i olika regioner. Snarare är det rimligt att anta att lokala och regionala variationer förekommer, både för att politiska aktörer kan ha olika intressen av att väcka frågan och för att olika medier kan välja att uppmärksamma den eller åsikter om den. I samband med den kvantitativa innehållsanalysen gjordes en regional indelning av materialet i riksmaterial och artiklar som förekom i de tre regionerna , och . Detta för att kunna granska förekomsten av lokala variationer under olika opinionsmässiga förutsättningar. Sammanställningen bekräftar förekomsten av sådana regionala variationer (se fig.2) 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Pressbevakning av ÄFS 20022007 i olika delar av landet som utkommer i landskapet , , samt övriga delar av landet. Totalt antal artiklar: 151. Vad som framförallt är belysande är att frågan om äldreförsörjningsstödet får sägas ha haft en ganska utpräglad regional karaktär i den mån den alls förekommit i dagspressen. 115 av totalt 151 artiklar kan hänföras till de regionala debatterna i de tre regionerna , och . Det innebär att frågan om äldreförsörjningsstödet i princip varit frånvarande från den politiska debatten i stora delar av , men en tämligen stor fråga i dessa tre delar av landet. Det skulle gå att beskriva äldreförsörjningsstödet som en storstadsfråga i det att den uppenbarligen är som mest dominerade i två storstadsregioner. Den bilden kan också styrkas av att den tredje storstadsregionen, Stor- , i betydande utsträckning saknar den lokala dagspress som finns på andra håll. Det gäller i synnerhet i kranskommunerna runt huvudstaden. har många artiklar skrivits i som knappast bär särskilt många av storstadens regionala drag. Snarare förefaller det vara viktigt att lokala aktörer eller medier väljer att lyfta fram frågan och det gör att stora regionala variationer förekommer. Det kan därför vara intressant att gå vidare och analysera vilka opinioner om äldreförsörjningsstödet som finns företrädda i de olika delar av landet som har studerats. Finns det regioner där bilden varit särskilt positiv eller genomgående negativ, eller är bilden av denna politiska fråga tämligen likartat i hela landet? En sådan jämförelse visar att äldreförsörjningsstödet uppmärksammas på olika sätt i olika delar av . Fördelningen mellan i grunden positiva, neutrala och negativa artiklar har inte särskilt många gemensamma drag 20022007 (se fig. 3 och 4). 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Den regionala bevakningens inställning till ÄFS 20022007 (procent) Anm. Visar den procentuella fördelningen av positiva, neutrala och negativa artiklar i varje region. Totalt antal artiklar: 151. Sammanfattande tendens till ÄFS i regional bevakning 2002 2007 (balansmått) Anm. Balansmåttet kan variera mellan +100 och -100 och beräknas genom att den procentuella andelen positiva artiklar i en region minskas med den procentuella andelen negativa artiklar. Totalt antal artiklar: 151. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Den stora avvikelsen kan här noteras i där artiklar med en negativ bild av äldreförsörjningsstödet förekommer i väsentligt större utsträckning än på andra håll. Här är antalet artiklar med en negativ gestaltning av stödet väsentligt fler än antalet artiklar som ger en positiv eller neutral bild av samma företeelse. De kritiska artiklarna är också ganska vanliga i , men vägs där upp mer av lika många neutralt hållna artiklar. Färre negativa präglade artiklar finns i där i stället innehållet domineras av neutrala redovisningar och framställningar utan värderande förtecken. En ännu mer tydlig sådan neutral balans kan också återfinnas i den dagspress som antingen kan beskrivas som rikstäckande eller finns lokaliserad i någon annan del av landet än de tre regioner som här har specialgranskats. Karaktären av materialet om äldreförsörjningsstödet kan inte bara påverkas av regionala faktorer utan varierar möjligen också under olika tidsperioder. En sammanställning av tendenserna i materialet i olika skeden visar att de kritiska artiklarna framförallt förekommer under valår och i synnerhet i samband med det senaste valet (se fig. 5). Inställningen till ÄFS under enskilda år perioden 20022007 Anm. Visar andel positiva, neutrala och negativa artiklar . Totala antalet artiklar: 151. är helt dominerande som har konstaterats, nämligen valåren 2002 och 2006. är karaktären av bevakningen mycket olikartad dessa båda år. dominerar de neutrala presstexterna stort, medan samma dominans kan noteras för kritiska och negativa artiklar . Ett uppenbart skäl till denna skillnad är förstås att äldreförsörjningsstödet introduceras och därmed fylls tidningsspalterna i stor utsträckning av informerande eller upplysande texter som närmast kan beskrivas som en slags social konsumentjournalistik. 2002 förekommer visserligen också både 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 positiva och negativa pressröster om äldreförsörjningsstödet men det är relativt få i jämförelse med den neutrala rapporteringen. Helt annorlunda förhåller det sig under det senaste . Då förekommer fler negativa artiklar än de övriga typerna tillsammans. Sannolikt är detta en återspegling av att själva sakfrågan är ny i mediernas ögon. I stället har äldreförsörjningsstödet som sådant kommit att uppfattas som en kontroversiell fråga som väcker ganska starka känslor. Jämförelsen mellan åren visar också en viss övervikt för positiva gentemot negativa artiklar ändå då en övervikt för de kritiska artiklarna kan noteras för att sedan förstärkas . Antalet artiklar är för litet för att vara meningsfullt att jämföra med övriga år. återstår att granska vilken typ av redaktionellt material som uppmärksammat äldreförsörjningsstödet under dessa år. I den politiska debatten finns vanligen frågor som framförallt exponeras som stora nyheter, men där finns också frågor som mer än att förmedla ny information kommer till uttryck i debatten i form av en pågående diskussion med olika aktörer. Här visar den kvantitativa innehållsanalysen av äldreförsörjningsstödet att det varit en fråga som framförallt avhandlats på tidningarnas insändarsidor (se fig. 6). Olika typer av redaktionellt material som belyser ÄFS 20022006 Bedömningen har avgjorts av den placering som artikel fått i tidningen. En skribent som anser sig skriva en debattartikel men får den publicerad som insändare har till exempel klassificerats som insändare i analysen. Totala antalet artiklar: 151. En övervägande majoritet av det studerade materialet om äldreförsörjningsstödet utgörs således av insändarartiklar, ett redaktionellt material som kommer tidningen tillhanda utifrån och på initiativ av skriben- 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 ten/skribenterna. Något mindre än varannan text som har analyserats i den här studien utgörs av insändare. Debattartiklar, som kan betraktas som en form av längre, mer redaktionellt prioriterade och ofta med mer etablerade skribenter, utgör en väsentligt mindre andel av det totala antalet artiklar om äldreförsörjningsstödet. Detta är uppenbarligen en fråga som mer rör sig i folksjälen än i den politiska debattens finrum. En ytterligare bekräftelse av detta förhållande är det faktum att det bara finns två ledarartiklar i ämnet med tidningens egna åsikter i ämnet under den studerade analysperioden, varav en text förekommer i fyra olika tidningar . Av övrigt icke-opinionsmässigt material finns en viss övervikt för konsumentorienterade guider eller upplysande texter i förhållande till renodlad nyhetsjournalistik. Detta förhållande understryker ytterligare det faktum att äldreförsörjningsstödet inte kan betraktas som en klassisk stor politisk nyhet som i sig genererar betydande redaktionell uppmärksamhet. I stället bevakas frågan närmast pliktmässigt redovisande i faktaform av tidningarna, men framförallt genom att utrymme bereds på insändarsidorna. Det förekommer i viss utsträckning också kommenterande texter av journalister med anledning av denna läsardebatt, men det är inte ofta så sker. Inställningen till äldreförsörjningsstödet varierar också påtagligt i de olika redaktionella former som här har varit föremål för analys (se fig. 7). Inställning till ÄFS 20022007 i olika typer av redaktionellt material (tendens i olika typer genrer) Anm. Visar den procentuella fördelningen av positiva, neutrala och negativa artiklar i varje artikeltyp. De två ledarartiklarna har ej beaktats i analysen. Totala antalet artiklar: 149. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Samlad inställning till ÄFS 20022007 i olika artikeltyper (balansmått) Anm. Balansmåttet kan variera mellan +100 och -100 och beräknas genom att den procentuella andelen positiva artiklar i en region minskas med den procentuella andelen negativa artiklar. De två ledarartiklarna har ej beaktats i analysen. Totala antalet artiklar: 149. Som framgår av de ovanstående figurerna är det bara en typ av redaktionellt material som kan beskrivas som klart negativt orienterat när det gäller äldreförsörjningsstödet och det är insändarna. Här finns en klar dominans av texter som på olika sätt, och med olika argument, förhåller sig kritiska till denna politiska fråga. De negativa rösterna uppvägs inte på något sätt av positiva omdömen om äldreförsörjningsstödet även om sådana insändare också förekommer i viss utsträckning. Den andra kategorin av insända inlägg, debattartiklarna, har i stället en helt positiv grundton. Här är de kritiska inläggen i klar minoritet. Debattmaterialet utgör på så sätt en klar kontrast till insändare när det gäller opinionerna om äldreförsörjningsstödet. Därav följer att dagspressen generellt på en opinionssida med debattartiklar presenterar övervägande positiva omdömen om stödet och på en annan opinionssida där insändarna återfinns presenterar helt andra åsikter och attityder. Det ger möjligen en mångfald totalt sätt, men bör beaktas att dessa båda former av externt producerat opinionsmaterial i realiteten inte behöver vända sig till samma kategorier av läsare. Slutligen kan konstateras att det nyhetsmaterial som beskriver äldreförsörjningsstödet väl kan sägas uppfylla de sedvanliga kraven på redaktionell opartiskhet. Både konsumentupplysande guider och nyhetsartiklar är till betydande delar befriade från värderande omdömen om denna politiska fråga. Totalt sett börjar nu en bild av bevakningen i dagspressen kring äldreförsörjningsstödet 20022007 att framträda. Viktiga skillnader i behandlingen av frågan har konstaterats mellan olika regioner och i olika typer av redaktionellt 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Det kan därför vara att intressant att granska i vilken mån dessa faktorer hänger samman. I figuren nedan redovisas därför tendenserna i det redaktionella material för varje del av landet som studerats i denna undersökning (se fig. 9). Dessutom har en schematisk indelning gjorts i varje region mellan nyhetsmaterial (nyheter och guider) och opinionsmaterial (debatt och insändare). Tendenser till ÄFS 20022007 i olika artikeltyper i olika regioner Anm. Som opinioner räknas debatt och insändare och som nyheter nyhetsartiklar och redaktionella guider/konsumentupplysning. Det balansmått som använts här består av antalet positiva artiklar minskat med antalet negativa artiklar. De två ledarartiklarna har ej beaktats i analysen. Totala antalet artiklar: 149. Här framkommer en generell bild av en tämligen väl balanserad behandling av äldreförsörjningsstödet totalt sett, med ett mycket avvikande inslag från mönstret: opinionsmaterial från där helhetsbilden är mycket negativ. Det förefaller just i vara en klar övervikt för kritiska insändarröster om äldreförsörjningsstödet. Dessa röster finns också på andra håll med liknande argument, men den stora skillnaden är att de där uppvägs av balanserande texter med motsatta värderingar och att det förekommer plats för motargumentation. I är insändardebatten i stället mycket ensidig och utgår ifrån ett enda, i huvudsak kritiskt, perspektiv. Det finns en liknande tendens i Västa , men inte alls i samma omfattning. Men också där är merparten av opinionsmaterialet negativt. I den skånska regionen redovisas inga balansvärden i figuren eftersom det både när det gäller nyheter och opinioner finns en närmast total balans mellan positiva och negativa omdömen. Det innebär inte att debatten inte kan ha varit hätsk också här, men det visar att den skånska dagspressen haft balanserade åsikter att presentera eller valt att särskilt lyfta fram olika argument i debatten. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 När det gäller dagspress utanför dessa tre regioner och rikspress, så är huvudbeskrivningen av äldreförsörjningsstödet positiv. En förklaring kan vara att förekomsten av insändare varit så mycket mindre på dessa håll medan större företräde getts åt företrädare för myndigheter och etablerade politiker. Frågan om vilka grupper eller kategorier av personer som förekommer i pressbevakningen av äldreförsörjningsstödet är därför också intressant att beakta. I de flesta ideal om den fria opinionsbildningens natur framhålls vikten av att olika intressegrupper i samhället finns företrädda på lika villkor i debatten och med samma möjlighet att ge utryck för sina åsikter. I denna sammanställning har en granskning gjort av vilka källor som är mest framträdande i det redaktionella materialet om äldreförsörjningsstödet. Som källor har då räknats författare till debattartiklar och insändare och de mest framträdande rösterna i nyhetsmaterialet, som intervjuade personer eller journalister själva om artikeln framförallt har givit uttryck för deras perspektiv. Redovisning av källor i fråga om pressbevakningen av äldreförsörjningsstödet visar att det finns många olika aktörer företrädda (se fig.10). Huvudsaklig källor i artiklar om ÄFS totalt 20022007 (procent) Politiker (s) Politiker (spi) Politiker (kd) Anm. I opinionsmaterialet utgörs källan av den som skrivit under artikeln, om det är en insändare under signatur har materialet kodats som medborgare. Källan till nyhetsmaterial är den person som framförallt kommer till tals i artikeln. Saknar artikeln sådana källor räknas artikelförfattaren som källa. De två kategorier som är vanligt förekommande är medborgare och enskilda journalister. Dessa kategorier utgör tillsammans nästa två tredjedelar av alla källor i bevakningen av äldreförsörjningsstödet. Det är möjligt att medborgarandelen här är något överskattad eftersom anonyma insändarsignaturer förts till denna kategori. Det är fullt möjligt men inte särskilt sannolikt att det skulle dölja sig mer offentliga företrädare bakom dessa signaturer. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Intressant är också att tjänstemän är betydligt vanligare som källa än politiker från något visst parti. Det är här framförallt tjänstemän från försäkringskassorna som kommer till tals om hur äldreförsörjningsstödet fungerar eller som bemöter kritik av stödet på insändarplats genom att själva skriva insändare. Politiker från olika partier är då mindre vanligt förekommande i debatten, men de grupperingar som är klart vanligast i denna kategori är socialdemokrater och företrädare för spi pensionärers intresseparti. Den partipolitiska debatten i dagspressen om äldreförsörjningsstödet kan därför inte sägas vara en spegling av den gängse ideologiska eller sakpolitiska konfliktdimensionen i svensk politik. Flera viktiga politiska partier är i princip helt frånvarande från pressdebatten om äldreförsörjningsstödet. I stället finns en viss konflikt tydliggjord mellan största parti, socialdemokraterna, som undantagslöst försvarar införandet och tillämpningen av äldreförsörjningsstödet samt ett litet parti utanför , spi, som lika konsekvent framför kritik av detta stöd. Några partiers finns företrädda på marginalen: är källa i av artiklar och i en procent av materialet återfinns representanter för , och . Företrädare för , och saknas som huvudsaklig källa i de analyserade texterna. Det är också belysande att granska i vilken typ av redaktionellt material som de olika källorna är mest vanligt förekommande. Journalister förekommer i störst utsträckning som författare till sakligt informerande texter om äldreförsörjningsstödet. Tjänstemännen är mest frekventa i nyhetsartiklar där de intervjuas om äldreförsörjningsstödet och hur det fungerar. De förekommer också i viss utsträckning i insändarform, men där med mer av sakligt upplysande inlägg än med kommentarer av mer polemisk art. Medborgare, eller som det ibland kallas vanliga människor, förekommer nästan uteslutande på insändarplats. av alla medborgarkällor i den här studien kan hänföras till insändarmaterialet. När det gäller de politiska företrädarna finns en iögonfallande skillnad mellan de två mest vanligt förekommande partiföreträdarna. Socialdemokratiska debattörer syns vanligen på debattplats, medan företrädare för spi aldrig återfinns där, utan enbart på insändarplats. Det innebär följaktligen att det stora partiets försvar för det politiska förslaget återfinns på ett visst redaktionell utrymme, medan det lilla partiets kritik av samma förslag återges på annan redaktionell plats. Vid något enstaka tillfälle bryts detta mönster och en partipolitisk diskussion förs på samma ställe, men det hör till undantagen. Sammanfattningsvis kan därför några översiktliga drag skönjas när det gäller behandlingen av äldreförsörjningsstödet i den svenska dagspressen . Den kvantitativa innehållsanalysen av materialet visar att det här knappast rör sig om en särskilt stor och omfattande debatt och äldreförsörjningsstödet ligger inte särskilt högt på den politiska dagordningen generellt sätt. Total 151 artiklar har återfunnits och vissa år har bevakningen varit mycket blygsam och debatten i pressen i det närmaste obefintlig. 3 ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖDET I SVENSK DAGSPRESS 20022007 Valåren 2002 och 2006 står ut med betydligt fler artiklar än övriga. Det behöver dock inte innebära att bevakningen är helt och hållet relaterad till valrörelsen. Så är knappast då ett stort antal nyhetsinriktade texter publiceras i samband med att äldreförsörjningsstödet införs. har bevakningen en något tydligare koppling till valrörelsen men det förekommer också en hel del artiklar långt före valet. Det tycks snarare som om det är till exempel enskilda insändare som drar igång en debatt och debatten har mer att göra med inläggens karaktär än med närheten till valet. Huruvida dessa inlägg är väl planerade aktiviteter från ett visst håll eller mer spontana viljeyttringar från enskilda personer är förstås inte möjligt att undersöka med de metoder som här har stått till buds. Pressbevakningens drag av sporadisk behandling förstärks också av att uppmärksamheten är så koncentrerad till de tre regionerna , och . Det är där debatten är som mest intensiv, medan läget i övrigt får betraktas mer som sval nyhetsjournalistik utan värderande övertoner. Innehållsanalysen visar vidare att bevakningen i stora delar kan sägas vara objektiv och föga värdeladdad, i alla fall i den meningen att positiva och negativa beskrivningar i hyfsad utsträckning balanserar varandra i de flesta dagstidningar.