eunbil · GW0N7D9A5 · 2008-10-14 00:00:00 — Rådets möte (miljö) Rubrik: Lagstiftningspaketet för klimat och energi Lägesrapport från ordförandeskapet Dokument: Har ej inkommit inför miljörådsmötet. dokument: Råds-PM inför rådsmötet , Råds-PM inför rådsmötet , Fakta-PM Ändring av EU:s system för handel med utsläppsrätter M-dep 2007/08: FPM78, Fakta-PM Ansvarsfördelning av EU:s gemensamma klimatmål M-dep 2007/08: FPM79, Fakta-PM Direktiv om avskiljning och lagring av koldioxid M-dep 2007/08: FPM80. behandlad vid samråd med : och Bakgrund presenterades det åtgärdspaket som följer upp och omsätter klimat- och energiuppgörelsen vid vårtoppmötet . Paketet innehåller flera delar: Direktiv för att främja användningen av energi från förnybara energikällor (inklusive bördefördelning av 20%-målet), Förslag till ändring av direktiv /87/EC för att förbättra och utvidga EU:s system för handel med utsläppsrätter, Beslut om medlemsstaternas åtaganden att minska utsläppen av växthusgaser för att möta gemenskapens åtaganden (klimatansvarsfördelning icke-handlande sektorn), för koldioxidavskiljning och dito lagring, Rapport om medlemsstaternas handlingsplaner för energieffektivisering, och Reviderade statsstödsregler på miljöområdet. Såväl medlemsstater som står under stark politisk press att nå en förstaläsningsöverenskommelser om paketets delar innan upplöses och kommissionen byts ut. För svenskt vidkommande är det med hänsyn till de internationella klimatförhandlingarna och (under det svenska ordförandeskapet) särskilt viktigt att en uppgörelse nås om klimat- och energipaketet, inte minst för att EU ska visa på handlingskraft. och hölls policydebatter i miljörådet där ministrarna allmänt välkomnade paketet och en ambitiös tidplan samt angav ståndpunkter i ett antal nyckelfrågor. Därefter har rådsarbetsgruppen (miljö) fortsatt behandlingen av ansvarsfördelningsbeslutet, översynen av utsläppshandeln och direktivet om koldioxidlagring. Vid miljörådsmötet kommer en statusrapport att presenteras av ordförandeskapet. Rättslig grund och beslutsförfarande Ansvarsfördelningen av klimatmålet, översynen av utsläppshandeln och direktivet om koldioxidlagring bygger på artikel 175 (1) i EG-fördraget vilket innebär att beslutet i rådet sker med kvalificerad majoritet. Dessutom ska rättsakterna tas i medbeslutandeförfarande med EP enligt artikel 251. Svensk ståndpunkt Koldioxidläckage Fortsatt mycket central fråga som rör dels identifiering av branscher och delbranscher som riskerar läckage och dels att föreslå motåtgärder för att motverka läckage. Vad gäller åtgärder för att motverka läckagefri tilldelning, gränstariffer eller kvotplikt för import samt förslag med särskild tillgång till CDM finns förslag att differentiera med avseende på hur stor läckagerisken bedöms. anser det angeläget att beakta både direkta och indirekta effekter (läs elprisuppgång) på branscherna, att tillgång till CDM är en möjlighet på åtgärdssidan och att branscherna kan fastställas först sedan har varit. Auktionering Fördelning av auktionerbara utsläppsrätter bland medlemsstaterna är fortfarande en central fråga. Nya medlemsstater vill ha ytterligare utjämning baserad på redan vidtagna åtgärder . Några gamla medlemsstater med hög fossilandel i energisektorn vill att industrins utsläpp inte ska räknas som bas för fördelning av auktioneringsrätterna. menar att detta skulle rubba paketets balans och motsätter sig därför detta. Användning av auktionsintäkterna kommer vara en mycket central fråga gentemot . Kommissionens nuvarande förslag är inte en bindande öronmärkning utan en rekommendation, som uppfattats som bindande av många medlemsstater. önskar en starkare skrivning om öronmärkning och att en större andel av intäkterna binds till särskilda ändamål. Denna fråga förväntas behandlas på , eventuellt i form av en deklaration från EU att man tänker bidra till finansiering. är emot öronmärkning och bedömer att beskattningsrätt och användande av nationella budgetmedel hör till medlemsstaternas befogenheter. Flexibilitet Inom den icke-handlande sektorn har det efterfrågats flexibilitet för medlemsstaterna att nå sina mål. Detaljerna för detta förhandlas nu inom rådsarbetsgruppen. stöd finns för idéerna bakom det svenska förslaget att tillåta överföringar av utsläppsutrymme mellan medlemsstater. CDM/JI Kvalitetsaspekter: Kommissionens ursprungliga förslag om att endast tillåta projekt som alla medlemsstater accepterade i ETS under 2008-2012 har fått i princip unison kritik från rådet. förordar i första hand att alla projekt som accepteras i FN-systemet accepteras inom EU. Kvantitetsaspekter: Stor enighet om vikten av att EU deltar i en global växthusgasmarknad. Flera gamla och några nya medlemsstater kräver större utrymme för CDM, mot bakgrund av behovet av kostnadseffektivitet och att mildra negativa effekter på EU:s konkurrenskraft. anser att det är viktigt att gå utvecklingsländerna till mötes. Det viktigaste i detta sammanhang är att skillnaden mellan 20%- och 30%-fallen (d.v.s. EU- åtagandet före och efter internationell överenskommelse), ökar incitamenten för omvärlden att delta i en global klimatregim och att kommissionens förslag är för restriktivt. inställning miljöutskott har i omröstning om ansvarsfördelningsbeslutet röstat för att gå automatiskt från till vid en internationell överenskommelse, att reducera utsläppen av växthusgaser till 2035 och till 2050 och för ökad flexibilitet mellan EU:s medlemsländer i genomförandet av beslutet (i linje med det s.k. svenska förslaget. I omröstningen om utsläppshandeln röstade miljöutskottet för att elsektorns utsläppsrätter ska auktioneras från att direktivet träder i kraft, medan utsläppsrätter för övrig industri ska auktioneras . Utskottet anser också att intäkter från auktioneringen ska investeras i klimatprojekt, varav hälften i utvecklingsländer. Omröstning i plenum väntas . Förslaget Översynen av utsläppshandeln Kommissionens förslag innebär att utsläppen i den handlande sektorn ska minska med 21procent jämfört med nivån 2005 och att handeln ska omfatta närmare hälften av EU:s samlade växthusgasutsläpp. Övervakning och kontroll regleras på EU-nivå liksom tilldelningen. Auktionering av utsläppsrätter föreslås av kommissionen bli den huvudsakliga tilldelningsmetoden. Användningen av certifikat för utsläppsminskningar i tredje land begränsas men vidgas när ett internationellt klimatavtal slutits. För industribranscher som är utsatta för konkurrens med företag i länder utan utsläppsrestriktioner föreslår kommissionen att densamma ska kunna föreslå vissa lättnader. Ansvarsfördelningen Kommissionen föreslår att målet dels uppfylls på EU-nivå genom utsläppshandel i den handlande sektorn och dels på medlemsstatsnivå i den icke-handlande sektorn. Kommissionen föreslår fördelningsnyckeln BNP per capita med 2005 som basår för att fördela ansvaret bland medlemsstaterna att nå klimatmålet i den icke-handlande sektorn. Kommissionens förslag innebär ett beting på en minskning av utsläppen för i den icke-handlande sektorn till 2020 jämfört med . Koldioxidlagring Direktivförslaget syftar till att åstadkomma ett harmoniserat regelverk för främst koldioxidlagring men i viss mån även för avskiljning av koldioxid och transport till lagringsplatsen. Lagringen ska ske i geologiska formationer och för att en operatör ska få påbörja koldioxidlagring krävs ett lagringstillstånd från medlemsstaten efter det att kommissionen haft möjlighet att yttra sig. När det anses klarlagt att en stängd lagringsplats inte kommer att läcka kan ansvaret övergå på medlemsstaten. Förslaget innehåller även bestämmelser om övervakning, rapportering och påföljder. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Regeringen arbetar med att minska påverkan på klimatet och det är en av de högst prioriterade frågorna inför det svenska ordförandeskapet i EU . Ytterligare styrmedel och åtgärder för att nå det föreslagna betinget om en 17%-ig reduktion i den icke-handlande sektorn kommer att behövas. Regeringen avser att återkomma med en klimatpolitisk proposition med ytterligare åtgärder. När direktivet om handel med utsläppsrätter ändras behöver lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter samt tillhörande förordning revideras. Ingen specifik reglering finns i svensk lagstiftning av koldioxidlagring. Ändringar kommer i och med att ett direktiv antas på området att bli nödvändiga i bl.a. . Ekonomiska konsekvenser Enligt kommissionens konsekvensanalys beräknas de direkta kostnaderna av paketet i sin helhet på EU-nivå motsvara av BNP . För blir motsvarande siffra vilket är den högsta andelen av BNP för samtliga medlemsstater sedan de omfördelningar som föreslagits av bl.a. auktionsintäkter räknats in. Per invånare räknat har en kostnad som är åtminstone dubbelt så hög som genomsnittet inom EU. Övrigt de länder som har kvantitativa bindande utsläppsminskningsåtaganden under Kyotoprotokollet, dvs. CDM Clean Development Mechanism mekanismen för ren utveckling, dvs. konkreta och av FN reglerade utsläppsminskningsprojekt i icke-Annex I länder (läs utvecklingsländer) som genererar utsläppskrediter. Scheme Utsläppshandelssystemet i EU Icke Annex-I länder de länder som inte har kvantitativa bindande utsläppminskningsåtaganden under Kyotoprotokollet, dvs. JI Joint Implementation Gemensamt genomförande, dvs. konkreta och av FN reglerade utsläppsminskningsprojekt i Annex-I länder (läs andra i-länder) som genererar utsläppskrediter. Kyotoprotokollet det juridiska instrument under Klimatkonventionen där utsläppsbegränsningarna för Annex-I länder för den första åtagandeperioded 2008-2012 lagts fast. UNFCCC United Nations Framework Convention on Climate Change för klimatförändring