eunbil · GV0N40E7 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (TTE) Rubrik: Kommissionens meddelande Mot ett järnvägsnät för godstransporter. Antagande av rådsslutsatser. Dokument: 7553/08 dokument: 14165/07, Fakta-PM 2007/08:FPM 29 behandlad vid samråd med : Har inte behandlats tidigare av . Bakgrund Kommissionen offentliggjorde meddelandet Mot ett järnvägsnät för godstransporter . 2008 har rådets transportarbetsgrupp utarbetat ett förslag till rådslutsatser med anledning av meddelandet. Detta förslag har det Slovenska ordförandeskapet lagt fram för beslut av rådet. Det finns inga utestående frågor kring förslaget kvar att lösa på rådsmötet. Rättslig grund och beslutsförfarande Ej tillämplig. Svensk ståndpunkt avser att stödja förslaget till rådslutsatser. inställning Inte känd Förslaget Förslaget till rådslutsatser har sin grund i kommissionens meddelande, som finns närmare beskriven i ovan angivna fakta-PM 2007/08:FPM 29. I förslaget till slutsatser välkomnar rådet kommissionens meddelande och uttalar sitt stöd för initiativ som syftar till att stimulera konkurrensen på marknaderna för godstransporter på järnväg. Rådet pekar på vikten av tillräcklig tillgång till marknadsanpassad infrastrukturkapacitet som en viktig förutsättning för att möjliggöra en effektivare konkurrens på marknaderna för godstransporter på järnväg. Rådet vitsordar att ett nät bestående av gränsöverskridande korridorer kan få positiva effekter för alla segment på marknaden för godstrafik på järnväg, särskilt om nätet ansluter till viktiga hamnar och intermodala terminaler. Rådet ställer sig också bakom kommissionens uppfattning att upprättandet av ett korridorbaserat nät för godstransporter kräver samarbete på både branschnivå och politisk nivå samt på europeisk såväl som nationell nivå. Utifrån ovan angivna utgångspunkter inbjuder rådet kommissionen att i samråd med relevanta branschintressenter utarbeta förslag till lämpliga åtgärder i syfte att åstadkomma ett effektivt fungerande korridorbaserat nät för godstransporter. Åtgärderna bör bygga på att åstadkomma ett effektivare samarbete mellan främst infrastrukturförvaltare och i huvudsak fokuseras till följande områden: identifiering av järnvägslinjer som bör ingå i det korridorbaserade nätet samt hur nätet ska upprättas, kapacitetstilldelning, planering av infrastrukturinvesteringar. Vid utarbetandet av förslag till åtgärder anser rådet att kommissionen särskilt bör beakta vikten av: att optimera användningen av befintlig infrastruktur likväl som anläggande av ny, konsistent införlivande av redan befintlig EG-rätt på järnvägsområdet samt rigorös tillsyn av att den följs, att kommande åtgärdsförslag är ordentligt effektanalyserade, resultatet av arbetet inom kommittologin samt i och mellan MS rörande regelutveckling och regeltillämpning på områdena behörighetsprövning av lokförare och driftskompatibel järnvägsmateriel, investeringsåtgärder för öka såväl infrastruktur- som terminalkapacitet, upparbetade samarbetsformer för koordinering av investeringar i det nya trafikstyrnings- och signalsystemet ERTMS, en harmonisering av normer som anger för tågtrafiken viktiga egenskaper hos linjerna i korridorerna, t.ex. längd på mötesspår, ev. krav på dubbelspår o.s.v., att lösningar utvecklas för att ge marknadsaktörerna bättre incitament att utveckla tågtrafikens punktlighet, att effektiva tullprocedurer, som inte i onödan stoppar tågtrafiken vid gränserna, utvecklas och används såväl inom gemenskapen som mellan gemenskapens medlemsländer och tredje land, att utvecklingen av det korridorbaserade nätet även bör ta hänsyn till behovet av bättre förutsättningar för godstransporter till gemenskapen angränsande länder. Förslaget i förhållande till kommissionens meddelande De föreslagna rådsslutsatserna talar om att inrätta ett korridorbaserat nät för att förbättra förutsättningarna för järnvägen att tillhandahålla konkurrenskraftiga godstransporter. I kommissionens meddelande talas istället om att godstransporter ska prioriteras på nätet, men inte i förhållande till vad - dagens situation, persontransporter eller något annat. Denna otydlighet har i rådsslutsatserna hanterats genom att skrivningar om prioritet för godstransporter i möjligaste mån undvikits. Skrivningar om co-modality (multimodalitet) har också introducerats i rådsslutsatserna. Skälet är att utformningen av det korridorbaserade nätet bör möjliggöra för järnvägen att, där goda förutsättningar föreligger, spela en roll i multimodala godstransportkedjor. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget har inga direkta effekter på svenska bestämmelser. Indirekt kan förslaget leda till påföljande lagstiftningsförslag. Sådana kan få effekt på järnvägslagens och järnvägsförordningens bestämmelser om kapacitetstilldelning, fastställande och uttag av banavgifter samt krav på delsystem. Ekonomiska konsekvenser Förslaget får inga direkta ekonomiska konsekvenser. Förslaget kan dock leda till påföljande lagstiftningsförslag. Sådana får sannolikt ekonomiska konsekvenser för järnvägsföretag, transportkunder och staten i egenskap av ägare av järnvägsinfrastruktur som kan komma att ingå i det korridorbaserade järnvägsnätet för godstransporter. Förslag rörande specifika egenskaper (exvis. dubbelspår, längd på mötesspår) för linjerna i nätets korridorer kommer sannolikt att få kostnadsdrivande effekter, som drabbar infrastrukturförvaltare eller ägare av infrastruktur. Förslag rörande nya prioriteringsprinciper vid kapacitetstilldelning respektive för fastställande och uttag av banavgifter inom det korridorbaserade nätet, i syfte att bereda bättre plats för långväga godstransporter, kommer att påverka efterfrågan från transportkunderna och ekonomin hos järnvägsföretagen. Eventuella åtaganden från medlemsstaterna om nyanläggning av infrastruktur i syfte att gradera upp linjekapaciteten i en korridor får slutligen konsekvenser för statsbudgeten. Övrigt Viktiga begrepp i sammanhanget är kapacitetstilldelning, kapacitetsplanering och trafikledning, varför en kort förklaring av deras innebörd kan vara på sin plats. Kapacitetsplanering: Planering av ett tågs eller ett enskilt fordons rutt och rum in syfte att säkerställa säker och effektiv trafik. Planeringen tar sin utgångspunkt i järnvägsföretagens efterfrågan på sådana transport-, avgångs- och ankomsttider som de anser är nödvändiga för att kunna tillhandahålla av transportkunderna efterfrågade transporter. Infrastrukturförvaltaren svarar för kapacitetsplaneringen och bekräftar dess resultat i avtal om tåglägen och annan planerad infrastrukturkapacitet med varje kapacitetskund för varje tåg- eller fordonsrörelse. Trafikledning: Dels övervakning av att avtalad infrastrukturkapacitet levereras på planerat, avtalat och säkert sätt, dels ordergivning till lokförare för att åstadkomma avvikelser från plan/avtal när detta är nödvändigt för säkerheten. Trafikledning innehåller ett moment av kortsiktig kapacitetsplanering när den består i ordergivning till lokförare. Kapacitetstilldelning: Samlingsbegrepp för kapacitetsplanering och trafikledning.