rfr · GW0WRFR4 · 2008-12-04 00:00:00 — Fiskpopulationer i svenska vatten Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Riksdagstryckeriet, , 2008 Mot bakgrund av miljö- och jordbruksutskottets tidigare arbete med en uppföljning av de fiskepolitiska insatserna beslöt utskottet vid sitt möte att en forskningsöversikt ska genomföras inom fiskeområdet för att i första hand belysa de ekologiska konsekvenserna av fisket. Det övergripande syftet med forskningsöversikten är att ge ledamöterna ett fördjupat kunskapsunderlag för beslutsprocessen som berör fiskenäringen. Utskottet fattade vidare beslut om att göra översikten i två delar där del 1 innehåller forskning om de omvärldsfaktorer som har såväl direkt som indirekt effekt på fiskpopulationer och del 2 innehåller framtidsscenarion där det belyses hur klimatförändringar och framtida fiskeförvaltning kan påverka fiskpopulationerna. Del 1 görs och del 2 . Nedan redovisas del 1, vilket är en sammanställning av vetenskaplig litteratur, rapporter och intervjuer om hur fiske, övergödning och miljögifter har påverkat våra fiskpopulationer. Uppdraget har utförts av , forskare vid , och forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningsfunktionen. Författarna svarar själva för innehållet i rapporten. Föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli och utvärderaren vid utvärderings- och forskningsfunktionen har bistått i arbetet. Dessutom har praktikanterna från bistått med underlag. Två referensgrupper har knutits till arbetet; en parlamentarisk styrgrupp och en expertgrupp. Den parlamentariska styrgruppen har haft i uppgift att ge riktlinjer för arbetet och följa att det har bedrivits i enlighet med utskottets uppdrag. Gruppen har bestått av följande ledamöter: (), (), (), . (), (), () och (). Expertgruppens uppgift har varit att granska översikten med avseende på innehållets kvalitet och relevans. Gruppen har bestått av följande personer: Sif (Fil. dr., ), (professor, ), (forskare, ), (docent, ), (enhetschef, ), (forskare, SLU i ), (professor, ). Sammantaget visar forskningen att fisket är den enskilt viktigaste faktor som påverkat situationen för fiskpopulationer i Sveriges sjöar och havsområden. Förutom att överfiske har lett till en nedgång i hela fiskpopulationer har det selektiva fisket efter stora individer även resulterat i betydande förändringar av åldersstrukturen i kvarvarande bestånd. Det kan i sin tur leda till sämre reproduktionsframgång och sämre förmåga hos bestånden att klara naturliga fluktuationer i livsmiljön. Forskningen visar att fisket haft stor påverkan på såväl målarter som ekosystemet i sin helhet, varför det är av yttersta vikt att våra fiskpopulationer förvaltas uthålligt. Det har visat sig att förvaltning som bygger på kortsiktiga beslut leder till såväl ekologiska som ekonomiska förluster. Vattenbruket kan ses som ett komplement till fisket, och näringen har potential att växa om det sker parallellt med en hållbar förvaltning av de akvatiska ekosystemen. Undersökningar visar att även fritidsfisket och turistfisket har potential att ge stora förtjänster både ur ett ekonomiskt perspektiv och som en källa till rekreation. Övergödningens effekter på fiskpopulationer är komplexa. I ett initialt skede kan övergödning ha en positiv påverkan på fiskpopulationer eftersom födotillgången tenderar att öka. Däremot kan övergödning orsaka syrebrist, igenväxning av viktiga livsmiljöer och förändringar i artsammansättning hos bytesdjuren, vilket i sin tur kan orsaka nedgång i fiskpopulationer. Hela ekosystemet måste beaktas då man behandlar övergödningsproblematiken. Ny forskning visar t.ex. att avsaknad av rovfiskar (t.ex. torsk) kan förvärra effekterna av övergödning. En minskning av mängden rovfisk kan, precis som ökade utsläpp av närsalter, leda till att mängden växtplankton eller makroalger ökar och i förlängningen orsaka syrebrist och bottendöd. Många fiskpopulationer i har genomgått stora strukturella förändringar där både ett högt fisketryck och övergödning spelat en viktig roll. I ett ekosystem som redan genomgått sådana storskaliga förändringar kan effekten av miljögifter potentiellt ha betydelse för fiskpopulationers förmåga att återhämta sig. Effekter av diffusa utsläpp, såväl vattenburna som luftburna, kan ha större effekt på fiskpopulationer än vi har kunskap om. Fortsatt miljöövervakning, screening och forskning är viktiga verktyg i arbetet med miljögifters påverkan på ekosystemen. 1 Fiskets effekt på fiskpopulationer ................................................................. Direkta effekter av fiske..................................................................... Övrig mänsklig aktivitet som orsakar hög fiskdödlighet exempel från vattenkraft och kärnkraftverk ....................................... Indirekta effekter av fiske .................................................................. Kväve och fosfor de viktigaste näringsämnena.................................. Generella effekter av övergödning ..................................................... Övergödningens effekter på fisksamhällen ........................................ Ändrad växt- och djurplanktonsammansättning................................. Miljögifter är persistenta och anrikas................................................. Reproduktionsstörningar hos fisk....................................................... 3.3 Lax och M74 ...................................................................................... Läkemedel och fisk ............................................................................ 1 Fiskets effekt på fiskpopulationer Människan har påverkat hav och sjöar och livet däri under många . har denna påverkan blivit allt större som en konsekvens av befolkningstillväxt, teknisk utveckling och den större geografiska skala där exploateringar sker (m.fl. 2001). I många av världens akvatiska ekosystem har storskaliga förändringar skett till följd av decimering av däggdjur (t.ex. sälar, tumlare och havsuttrar), överfiske, övergödning och spridning av miljögifter (1989; och 1990; m.fl. 2001; och 2003; Österblom m.fl. 2007). Minskade populationer av däggdjur och rovfiskar som strukturerar näringskedjorna i hav och sjöar leder ofta till att ekosystemen blir mer känsliga för andra naturliga och mänskliga förändringar. Till exempel har man på flera platser sett att överfiskade områden blir mer känsliga för övergödning och sjukdomsspridning (m.fl. 2001; Casini m.fl. 2008). Introduktion av främmande arter är ytterligare en faktor som bidragit till storskaliga förändringar i många akvatiska ekosystem (kommer att behandlas i utskottets forskningsöversikt del 2, 2009). Även i havsområden skedde stora förändringar , både till följd av mänsklig aktivitet och förändringar i klimat och hydrografi (Schinke och 1998; och Schiedek 2007). Populationerna av gråsäl och vikare i decimerades med under 1900- talet (och 1999) till följd av intensiv jakt (ca 19001940) och senare miljögifter som försvårade sälarnas fortplantning (ca 19651975). I vissa områden längs och på utrotades gråsälen helt. Efter det att jakt på säl förbjöds 1988 har gråsälen ökat med och man räknar med att det nu finns i storleksordningen 25 000 gråsälar i (m.fl. 2007). Detta antal kan jämföras med de uppskattningsvis 100 000 gråsälar som fanns i (m.fl. 2007). Vikaresälen, som framför allt finns i har ökat med till i storleksordningen 5000 sälar (m.fl. 2007). Denna relativt blygsamma ökning är troligen en konsekvens av att vikaren är kraftigt miljögiftsbelastad, vilket leder till minskad reproduktionsförmåga hos honorna (m.fl. 2007). Flera fiskarter i har uppvisat stora populationsfluktuationer och . Man vet att det bedrivits ett intensivt fiske efter sill i västra och och (m.fl. 2002). Torsk verkar däremot enbart ha fiskats i stor skala under vissa perioder mellan och mitten av (m.fl. 2002). Uppbyggnaden av det yrkesmässiga torskfisket i började och fick sitt riktiga genombrott först (m.fl. 2002; Eero m.fl. 2007). 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER skattningar av fångster och fiskbiomassa från den första halvan av är generellt sett osäkra eftersom standardiserade mätmetoder saknades och fångsterna rapporterades annorlunda än . Mycket tyder dock på att Östersjöbestånden av torsk, strömming/sill och skarpsill var små i början av 1900- talet (1997), detta troligen som en konsekvens av hög predation från säl och tumlare, i kombination med låga närsalthalter och därmed en lägre produktion jämfört med . I takt med att jordbruket intensifierades i och ökade transporterna av näringsämnen till havet. Detta stimulerade primärproduktionen och sannolikt även produktionen av fisk (1997). Bestånden av torsk, strömming/sill och skarpsill ökade kraftigt mellan och . med goda förutsättningar för reproduktion ledde till ovanligt stora årsklasser av torsk . Dessa utgjorde grunden för det enorma uppsvinget i torskfisket , då drygt dubbelt så mycket torsk landades jämfört med 1970-talets nivåer (2007). Efter denna topp har såväl landningar som mängden torsk i minskat stadigt, och det östra beståndet var 2005 lägre än vad som registrerats i ICES () mätserie (19662005; ICES 2006). varierade torskbestånden i dramatiskt, delvis beroende på varierande saltvattensinflöden. Fisketrycket ökade också betydligt . Dessa två faktorer samverkade och ledde fram till de små torskbestånd vi ser . Skarpsillen har haft en motsatt utveckling jämfört med torsken och har dubblerat sitt antal fram till (2007). Denna uppgång kan delvis förklaras med nedgången i torskbeståndet eftersom torsken är den främsta predatorn på skarpsill. med gynnsamt klimat för skarpsillens reproduktion har dock också bidragit till uppgången. I på har ett omfattande sillfiske bedrivits åtminstone (Alheit och 1997). Det finns beskrivet hur sillen gick till i enorma mängder under vissa tidsperioder s.k. sillår, som var av stort socioekonomiskt värde. Under sillåren övervintrade stora mängder utlekt sill i de bohuslänska fjordarna, och dessa kunde upprätthålla ett mycket stort fiske. Det finns nio belagda sillperioder, och alla dessa varade i mellan 20 och uppemot och förklaras främst av att klimatet var ovanligt gynnsamt för sillen (Alheit och 1997). fiskade de bohuslänska fiskarna med fasta nät eller vadar som drogs från stranden, vilket innebar att stora fångster endast kunde fås då sillen uppehöll sig nära land. Fiskbestånden i och i de nordöstra delarna av (även kallad Jäderen) fiskades företrädesvis av svenska fiskare , även om norrmän och danskar också deltog i detta fiske (m.fl. 2007). Man fiskade arter som långa, torsk, lubb och andra bottenlevande arter, företrädesvis i grundområden med djup mellan 80 och 300 m. Fiskesäsongen startade mars och varade till augusti september, och fisket skedde med långlina försedd med krokar (m.fl. 2007). 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER Den tekniska utvecklingen av framför allt båtarnas motorer och fiskeredskap har varit en förutsättning för utvecklingen av ett mer intensivt fiske. Forskare har utifrån loggböcker och andra tidiga anteckningar uppskattat att hela var fiskad kring , och med undantag av perioderna kring första och har fiskeansträngningen ökat stadigt (Rijnsdorp m.fl. 1996; m.fl. 1999). Många arter har visat en nedåtgående trend i till följd av det intensiva fisket. Dessa är framför allt stora, fiskätande arter som torsk, långa och kolja (Svedäng och Bardon 2003, Svedäng m.fl. 2004). Andra långlivade arter som inte fiskas yrkesmässigt, t.ex. blåkäxa, havsmus, mindre kungsfisk, skoläst och slätrocka har också blivit alltmer sällsynta (Svedäng m.fl. 2004). I största sjöar (, , och ) domineras yrkesfisket av fiske efter gös, kräfta och siklöja (). Sjöar är generellt sett mer påverkade av miljögifter än havet eftersom sjöar är mer begränsade i utbredning och vattenutbyte. var en av världens mest kvicksilverförgiftade sjöar efter omfattande utsläpp från pappers- och massafabriker (). Miljöskyddslagen (SFS 1969:387) som infördes var den första riktiga miljölag som reglerade miljöfarlig verksamhet, och lagen har legat till grund för förbättringar i akvatiska miljöer . förbättrades också avloppsreningen från städerna runt . Halterna av flera kända miljögifter (PCB, DDT och kvicksilver) och bekämpningsmedel (herbicider och insekticider) är fortfarande förhöjda i sediment och fisk, även om trenderna generellt är nedåtgående (2003). Även i innehåller fiskarter som , lax och öring förhöjda halter av dioxinlika PCB och kvicksilver. Fiskbestånd i olika havsområden långa kustlinje, en sträcka , gränsar till flera, fundamentalt olika havsområden (Fig. 1.1.1). I norra är vattnet nästan sött, medan de norra delarna av på har en närapå fullt marin karaktär. Saliniteten är en mycket viktig faktor som lägger grunden för hur havsområdet kommer att se ut och vilka arter som kommer att finnas där. I de olika områdena finns därmed också helt olika förutsättningar att bedriva yrkesmässigt och fritidsbaserat fiske. 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER Fig. 1.1.1 Karta över Sveriges sjöterritorium där området innanför baslinjen består av inre vatten och utanför av territorialhavet. Området utanför sjöterritoriet utgör ekonomiska zon. De södra och centrala delarna av , Egentliga , karakteriseras av bräckt vatten med en salthalt omkring 6 i ytvattnet. De kommersiellt viktigaste fiskarterna är torsk, strömming och skarpsill. Stora förändringar i Egentliga fisksamhälle har skett och . Det tidigare torskdominerade fisksamhället har övergått till ett samhälle som mer domineras av skarpsill. 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER som tidigare fiskats hårt och uppvisade en markant nedgång mellan slutet av och slutet av har efter ett minskat fisketryck åter ökat i förekomst (Fig. 1.1.2). Fig. 1.1.2 Biomassa av torsk, strömming och skarpsill i . Data från ICES. I kan saliniteten i de södra delarna och i bottenvattnet uppgå till 4,5 , medan ytvattnet är sötare längre norrut. Framför allt fiskas strömming, siklöja och i viss mån lax. har en markant skillnad i storleksfördelning och abundans av strömming observerats mängden ung strömming har ökat kraftigt medan äldre fisk har minskat. Detta har bl.a. lett till att man har haft svårigheter att finna den stora strömming som krävs för beredning av surströmming. Strömmingen har också generellt sett blivit magrare (2007). I är siklöjan en av de viktigaste arterna för yrkesfisket. Siklöja fångas för rommens skull och fiskas i huvudsak i anslutning till leken. minskade fångsterna kraftigt, men beståndet har senare återhämtat sig på grund av god rekrytering, och fångsterna var goda. Denna positiva trend har vänt och fångsterna minskar åter. Fortsatt låg rekrytering förväntas leda till att beståndet minskar ytterligare. Den låga andelen äldre individer, liksom den variabla rekryteringen, gör beståndet sårbart för exploatering (2007c). innefattar de havsområden som ligger väster om : , och . Salthalten i är omkring 10 och ökar till ungefär 30 utanför . är den artrikaste och mest produktiva delen av Sveriges kustområden och är hemvist för en lång rad kommersiellt viktiga fiskarter. I fiskas dels pelagiala arter som sill, skarpsill och makrill, dels demersala (bottenlevande) arter som torsk, 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER kolja och diverse plattfiskar. Dessutom bedrivs ett omfattande fiske på havskräfta och räka. Åtskilliga bestånd av bottenfisk, bl.a. torsk, kolja och långa har uppvisat minskande trender, framför allt . I fallet med torsk har bestånden blivit så små att nytillskottet av ungfisk påverkats negativt, och det finns mycket som tyder på att lokala bestånd blivit helt utraderade (Svedäng och Badon 2003). Torskbestånden i och Nord- sjön-Skagerrak består till mycket liten del av stor fisk som kan producera ägg och larver av hög kvalitet med god överlevnadsförmåga (Marteinsdottir m.fl. 2005; 2007). Svenskt fiske i siffror Antalet båtar i den svenska fiskeflottan uppgick till 1 564 stycken och 1 880 personer hade yrkesfiskarlicens (2008a). Alla som arbetar ombord på fiskebåtar har dock inte licens, vilket innebär att den totala sysselsättningen inom fisket är högre. Den svenska fiskeflottan består framför allt av mindre båtar som fiskar med passiva redskap och ett fåtal större båtar som fiskar med trål och liknande redskap (2008a). Insjöfisket är ett småskaligt fiske som företrädesvis bedrivs med passiva redskap. Förutom i de största sjöarna där yrkesfiskarlicens krävs för fiske på allmänt vatten kan fiske i mindre sjöar ske med stöd av enskild fiskerätt. Utöver fisket i de fem största sjöarna bedrivs ett yrkesmässigt fiske i 34 sjöar i hela (2008a). Antalet insjöfiskare med yrkesfiskarlicens uppgick till 192 stycken (2008a). Både intäkter och lönsamhet i det svenska saltvattensfisket minskade . minskade landningsvärdet av fisk . Därefter har fångsterna ökat och värdet av fångsterna ökat (2008a). En potentiellt växande näring är den fritidsbaserade fiskenäringen. Fritidsfiskebaserad verksamhet innefattar varor och tjänster som säljs i anslutning till en fisketur, t.ex. logi, försäljning av fiskeutrustning, fiskecharter, guidning, uthyrning av båtar och fiskevatten och kursverksamhet. I fanns 2006 drygt 1 300 företag med helt eller delvis fritidsfiskerelaterad verksamhet, och dessa hade en sammanlagd omsättning på . En uppföljningsstudie visar dock att den verkliga omfattningen troligtvis är den dubbla (Paulrud och 2008). Företagen hade generellt en positiv syn på de framtida utvecklingsmöjligheterna angav att de trodde att omsättningen kommer att öka . Dock finns en utbredd oro att dålig tillgång på fisk kan vara ett hot mot deras näring. I flera havsbaserade fritidsfisken har av företagen angett brist på fisk som ett stort eller mycket stort hinder för vidare utveckling av verksamheten (Paulrud och 2008). 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER 1.2 Direkta effekter av fiske En fiskpopulation är en grupp fiskar av samma art som lever inom ett visst område . En del arter är uppdelade i många små populationer vilka kan vara helt eller delvis skilda från varandra trots att de lever inom ett ganska begränsat område. Detta beror på att de vuxna individerna har en mycket stark tendens att återvända till specifika lekområden. Ett exempel på sådana fiskar är lax, som alltid återvänder till sin födelseälv för att leka. Även strömming/sill och torsk är arter där olika småpopulationer inom arten har väldigt specifika lekområden. Vid förvaltning av fiskeresurserna är det mycket viktigt att beakta de olika populationerna inom en art då enskilda populationer annars riskerar att slås ut av ett alltför hårt fisketryck. Att det finns många livskraftiga populationer av en art bidrar till att göra arten mer motståndskraftig mot förändringar i livsmiljön (t.ex. klimatförändringar). En fiskpopulation utnyttjar också olika miljöer (habitat) under sin livscykel så att ägg, larver, unga och vuxna ofta inte finns inom samma geografiska område. Detta innebär att en fiskpopulation kan påverkas av ett flertal yttre faktorer, och vid förvaltning är det viktigt att bevara alla habitat som berör fiskens livscykel. Samhälle är en generell term som definierar en samling populationer av olika arter som lever tillsammans i en viss miljö. Ofta syftar samhälle på att de ingående organismerna interagerar på något sätt (t.ex. genom predation eller konkurrens). Ett fisksamhälle är de olika arter fiskar som finns inom ett visst område (t.ex. en sjö) och som på något sätt påverkar varandra. I pelagial (dvs. den fria vattenmassan) kan torsk, strömming och skarpsill sägas utgöra de viktigaste delarna i fisksamhället. Ett fiskbestånd är en förvaltningsteknisk term som syftar på de fiskar av samma art som lever inom ett begränsat område och ingår i den mängd fisk som kan tas ut i fisket. Exempel på bestånd är de östra och västra bestånden av torsk i eller strömming i . Naturlig dödlighet och fiskeridödlighet Den primära effekten av fiske är att den totala dödligheten i en fiskpopulation ökar då uttaget av fisk adderar till all annan, naturlig dödlighet (Beverton och 1957). Till naturlig dödlighet räknas framför allt predation från rovfiskar och artfränder (kannibalism), predation från fågel och säl, men även död till 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER följd av sjukdomar, parasiter och svält. Jämfört med däggdjur och fåglar har fiskar en mycket hög fekunditet, och en hona kan producera tiotusentals till miljontals ägg under ett eller flera tillfällen under leken. trodde man att fiskpopulationer var i stort sett outtömliga, eftersom sådana stora mängder ägg och larver producerades under leken (m.fl. 2001). Dödligheten hos ägg och larver är emellertid väldigt hög, vilket innebär att endast en försvinnande liten andel växer upp till vuxna, reproducerande individer. Risken att dö minskar exponentiellt med fiskens storlek och ålder men beror också av artspecifika faktorer som absolut längd och levnadssätt. Att fastställa den naturliga dödligheten i en population är svårt, men den kunskapen är en avgörande faktor för att man ska kunna utnyttja fiskresursen uthålligt. Naturligt långlivade fiskar (t.ex. torsk) har låg naturlig dödlighet som vuxna, i jämförelse med naturligt kortlivade fiskar (t.ex. skarpsill), där den naturliga dödligheten är hög. Generellt sett tål en art med låg naturlig dödlighet inte ett lika högt fisketryck som en art med hög naturlig dödlighet (m.fl. 2003). Detta beror framför allt på att återväxten hos långlivade arter är långsam eftersom dessa blir könsmogna sent i livet och inte når full reproduktionskapacitet förrän de är riktigt stora. Sambandet mellan föräldrafiskar, genetisk variation och antalet ungar Fiske ökar den totala dödligheten hos vuxen fisk och leder till att mängden könsmogen fisk som kan reproducera sig minskar. Man brukar ofta tala om att den effektiva populationsstorleken minskar. Den effektiva populationsstorleken är den del av populationen som producerar avkomma som i sin tur överlever för att själv producera avkomma. En liten effektiv populationsstorlek minskar den genetiska variationen och ökar risken för inavel. Hög genetisk variation är i de flesta fall en förutsättning för att ett bestånd eller en population ska kunna anpassa sig till och överleva förändringar i livsmiljön. En liten effektiv population innebär också att få yngel produceras, och populationens återväxt kan därmed hotas. Inom fiskeribiologin har man tagit fram teoretiska samband mellan mängden föräldrafisk och mängden rekryter s.k. bestånds-rekryteringskurvor (stock-recruitment curve). Med rekryter menar man här den mängd ungfisk som överlever tills de är stora nog att fångas i fisket. De teoretiska kurvorna är inte alltid applicerbara på verkligheten, och det är svårt att säkerställa hur sambandet mellan föräldrafiskar och rekryter ser ut eftersom en mängd andra faktorer också spelar in. Sådana faktorer är framför allt temperatur och klimat, spridning med hjälp av strömmar, tillgång på lämplig föda och predation från andra fiskar. Vad som däremot är helt klart är att om mängden föräldrafiskar blir tillräckligt låg, kommer antalet ungfiskar som överlever till vuxna individer vara för få för att säkra populationens fortlevnad. Ett exempel på detta är torskfisket i på , där ett intensivt fiske ledde till en fullständig kollaps av torskpopulationerna. Fisket stängdes , och torsken visar än inga tecken på återhämtning (t.ex. m.fl. 2003). Faktorer som sälpredation och dålig rekrytering har 1 FISKETS EFFEKT PÅ FISKPOPULATIONER också föreslagits som orsaker till Kanadatorskens nedgång, men det råder ingen tvekan om att det är överskattade bestånd och ett alltför intensivt fiske som orsakat kollapsen (m.fl. 1997). Även i finns exempel på att överfiske kan orsaka kraftiga nedgångar i fiskbestånd. De kustnära torskpopulationerna i på den svenska har länge varit utsatta för ett intensivt fisketryck, och dessa lokala populationer står på gränsen till utrotning (Cardinale och Svedäng 2004).