eunbil · GV0NDE94 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) Kommenterad dagordning 1. Godkännande av dagordningen 2. Prel lista: CM 1883/08 Lagstiftningspaket för klimat och energi a) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 175.1 i fördraget) b) Förslag till och rådets beslut om medlemsstaternas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 175.1 i fördraget) c) Förslag till och rådets direktiv om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv /337/EEG, 96/61/EG, direktiv /60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 175.1 i fördraget) d) Förslag till och rådets direktiv om främjande av användningen av förnybar energi (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 175.1 och artikel 95 i fördraget) - Lägesrapport - Politisk debatt (Offentlig debatt enligt artikel8.1 c i rådets arbetsordning) 5862/08 ENV 52 29 IND 11 COMPET 31 MI 34 ECOFIN 34 TRANS 22 25 CODEC 105 5849/08 ENV 50 28 IND 10 COMPET 30 MI 33 ECOFIN 32 TRANS 20 CODEC 104 5835/08 ENV 48 27 IND 9 CODEC 103 5421/08 15 ENV 24 TRANS 15 15 CODEC 58 Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser ge en lägesrapport om de pågående förhandlingarna rörande de fyra delarna i klimat och energipaketet. Därefter följer en inriktningsdebatt om paketet. Frågorna inför debatten har ännu inte kommunicerats till medlemsstaterna. Samma upplägg gäller för debatt . Denna kommenterade dagordning avser punkterna a), b) och c). Punkt d) kommer att behandlas i vid samråd inför . a) Utsläppshandel Bakgrund (utsläppshandel) presenterades det åtgärdspaket som följer upp och omsätter klimat- och energiuppgörelsen vid vårtoppmötet . Paketet innehåller bland annat ett förslag till ändring av direktivet om EU:s system för handel med utsläppsrätter. Direktivsändringsförslaget behandlas i rådsarbetsgruppen för miljö. Förslag till svensk ståndpunkt (utsläppshandel) Regeringen stödjer att handelssystemets omfattning breddas med flera sektorer, gaser och länder. Regeringen positivt på en alltmer restriktiv tilldelning och en harmonisering av tilldelningsregler där auktionering ses som den huvudsakliga tilldelningsmetoden. Regeringen anser att förslaget ger för restriktiv tillgång till företagen för användande av krediter från klimatprojekt i tredje land genom CDM och JI. Regeringen anser att elsektorn och flyget bör möta auktion . Regeringen anser att det är viktigt att finna åtgärder för att motverka. s.k. koldioxidläckage där ett framtida global klimatöverenskommelse som omfattar så många konkurrenter som möjligt är att föredra men i annat fall kan fortsatt gratis tilldelning eller ökad tillgång till användning av projektkrediter vara tänkbara alternativ. b) Ansvarsfördelningsbeslutet Bakgrund (Ansvarsfördelningsbeslutet) presenterades det åtgärdspaket som följer upp och omsätter klimat- och energiuppgörelsen vid vårtoppmötet . Paketet innehåller bland annat ett beslut om ansvarsfördelningen mellan medlemsländerna en s.k. ickehandlande sektor (NTS). beting är en 17%-ig reduktion. Beslutet förhandlas i rådsarbetsgruppen för miljö. Förslag till svensk ståndpunkt (Ansvarsfördelningsbeslutet) Regeringen anser att det behövs mer flexibilitet för medlemsstaterna att uppnå sina åtaganden, i synnerhet mot bakgrund att åtgärdskostnaderna varierar mellan länderna och att tilldelningen bestämts utifrån BNP/capita som ej beaktar tidiga åtgärder eller åtgärdskostnaderna i landet ifråga. Därför har regeringen lagt fram ett förslag för att möjliggöra överföringar av utsläppsutrymme mellan medlemsstater i syfte att EU:s sammanlagda utsläppsmål nås på ett mer kostnadseffektivt sätt. Regeringen anser även att begränsningen på användningen av projektkrediter är för restriktiv och riskerar påverka marknaden negativt. Regeringen menar även att samtliga projekttyper som godkänts under FN-systemet bör tillåtas inom EU. Regeringen är positiv till att EU tar på sig striktare utsläppskrav när ett internationellt avtal slutits men är tveksamma till en automatisk uppskalning av den fördelning mellan den handlande sektorn inom EU:s handelssystem och den icke-handlande sektorn eftersom man inte kan veta formen och konstruktionen av ett framtida avtal. c) CCS Bakgrund (CCS) presenterade kommissionen sitt klimat- och energipaket. Paketet innehåller bl.a. ett förslag till direktiv om geologisk koldioxidlagring (CCS). Förslaget hanteras i rådsarbetsgruppen för miljö. Förslag till svensk ståndpunkt (CCS) Regeringen anser att avskiljning, transport och lagring av koldioxid i underjordiska geologiska formationer är en bland flera viktiga åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser till atmosfären. CCS får dock inte avleda uppmärksamheten från utvecklandet av annan teknik som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen anser att ett harmoniserat regelverk för koldioxidlagring behövs för att kunna tillvarata teknikens inneboende potential och säkerställa ett miljömässigt ansvarsfullt genomförande. Permanensaspekten är central och förutsätter ett utvecklat regelverk för urval och övervakning av lagringsplatser. Mycket viktiga är också bestämmelser som reglerar ansvar vid en eventuell uppkomst av läckage. Regeringen anser inte att förslaget tillsammans med övriga delar av klimat- och energipaketet skapar tillräckliga incitament för CCS vid anläggningar som eldar biobränslen. Regeringen anser inte att kommissionen bör ha någon obligatorisk roll i nationella tillståndsprövningar. Klimat- och energipaketet behandlades i . Överläggning om direktivet om förnybar energi hölls i . Överläggning om de övriga delarna i paketet hölls i Miljö- och jordbruksutskottet . Se bilaga 1, 2 och 3. Förslag till och rådets förordning om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 95 i fördraget) Lägesrapport (Offentlig debatt enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) 5089/08 ENV 4 ENT 1 CODEC 8 Avsikten med behandlingen vid rådet Vid rådsmötet förväntas ordförandeskapet ge en lägesrapport från förhandlingarna om CO2-krav för nya personbilar. Bakgrund På miljörådet antogs ett bindande EU-mål på koldioxid/km i genomsnitt för nya personbilar till 2012. Målet ska uppnås genom en integrerad modell där koldioxid/km ska nås med förbättrad fordonsteknik och en ytterligare minskning på koldioxid/km ska nås med andra tekniska förbättringar och genom att använda biodrivmedel. lämnade kommissionen sitt förslag till hur en reglering av biltillverkarnas mål på koldioxid/km skulle kunna utformas. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser positivt på att EU-målet på koldioxid/km till 2012 ska nås med hjälp av en gränsvärdeskurva som en funktion av bilens vikt. Regeringen verkar för att lutningen på gränsvärdeskurvan inte understiger , men anser att en lutning inom intervallet 65 bättre återspeglar den faktiska bördefördelningen mellan lätta och tunga personbilar. Regeringen stödjer även att en sanktionsavgift ska införas och successivt höjas för biltillverkare som överskrider sitt specifika utsläppsmål. Emellertid anser regeringen att den föreslagna nivån på avgiften bör revideras och sänkas . För höga avgifter i början innebär att det blir mindre pengar över till investeringar i miljöteknik. Vidare verkar regeringen för att bilar som kan drivas på miljöbränslen ska ges en koldioxidkredit. Regeringen menar att det är viktigt att EU stimulerar till ökad användning av alternativ till konventionella bensin- och dieselbilar och att dessa bör kunna tillgodoräkna sig att utsläppen är delvis koldioxidneutrala, till skillnad från utsläpp från fossila bränslen. Förslaget till förordning om koldioxidkrav för lätta fordon behandlades i . Överläggning i Miljö- och jordbruksutskottet hölls . Se bilaga 4. (ev.) Förslag till rådets beslut om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska gemenskapens vägnar när det gäller förslag till ändringar av tidsplanen för den internationella konventionen för reglering av valfångsten (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 37 och artikel 175.1, jämförda med fördragets artikel 300.2, andra stycket) - Antagande av rådsbeslut 16833/07 ENV 733 PECHE 399 Avsikten med behandlingen i rådet Beslut skall tas rörande beslutsordning och sakinnehåll vad gäller medlemsländerna inställning till beslut vid IWC:s 60 kommissionärsmöte i . Bakgrund Motsättningarna inom IWC har länge varit stora vad gäller avskaffandet av moratoriet mot kommersiell valjakt. Detta har skapat en situation där vissa länder hotar att lämna IWC och bilda en ny valjaktsorganisation med nytt regelverk. En process har inletts med externt expertdeltagande för att bidra till att lösa konflikten. Kommissionen har ursprungligen föreslagit att medlemsländerna skall agera gemensamt genom rådsbeslut och tillse att moratoriet består. Det är främst och ett annat medlemsland som har agerat för en mer flexibel inställning i sakfrågan, vilket vi fått gehör för. har också ansett att beslut ska tas genom rådsslutsatser, såsom sker i andra miljöorganisationer. har inte fått gehör för detta. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stödjer förslaget i sak, men hade föredragit att rådslutsatser hade antagits istället för ett rådsbeslut. Frågan om hur regeringen skall rösta bereds . Regeringens uppfattning är att EG har viss kompetens i förhållande till arbetet i IWC, t.ex. i förhållande till skyddet av valar internationellt genom framför allt bestämmelser som rör artikel 174 i EG-fördraget samt valar i art- och habitatdirektivet (92/43/EEG) och CITES-förordningen (338/97/EG). Medlemsstaterna har däremot en skyldighet att samordna sina positioner. Regeringen anser att EU-samordningen bör ske med utgångspunkt i rådsslutsatser, enligt den modell som används på ett framgångsrikt sätt inom miljöområdet, bl.a. Konventionen om biologisk mångfald (CBD) samt Klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. Det finns generellt ett starkt svensk intresse av att kunna utöva den kompetens som medlemsstaterna har möjlighet till i frågor om internationellt miljösamarbete. Regeringen förordar därför att EU företräds gemensamt av ordförandelandet efter EU-samordning tillsammans med kommissionen på det sätt som sker och är väl fungerande i andra multilaterala miljökonventioner. Förslaget till rådsbeslut har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 5. GMO: Vägen framåt - Diskussion 9615/08 ENV 304 142 Avsikten med behandlingen i rådet önskar att debattera olika aspekter av beslutsprocessen om GMO inför sitt ordförandeskap. Bakgrund tog vid rådsmötet upp hantering av GMO inom gemenskapen som en informationspunkt. Underlaget för detta möte lyfter följande frågor: Utvidgad bedömning av GMO i relation till miljön, i relation till insekt- och herbicidtoleranta grödor, för- och nackdelar med GMO på medellångt och långt sikt samt en metod för bedömning av nytta som vägledning för beslutstagare, men som tar hänsyn till . Bredden i den vetenskapliga expertisen ska öka så den täcker flera vetenskapliga discipliner, men den ska fortfarande vara harmoniserat. På basis av relevanta kriterier bör det tas ett beslut om tröskelvärden för inblandning av GMO i utsäde. Utforska manöverutrymmet inom lagstiftningen och i nära samarbete med EFSA för särskilda krav på GMO-användning inom ramen för särskilda ekosystem, jordbrukssystem eller speciella geografiska områden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är olyckligt att EU inte lyckas tillämpa den gemensamma GMO-lagstiftningen som avsett och att beslut om godkännande av GMO regelmässigt måste fattas av KOM på grund av oenighet bland MS. Regeringen stödjer en beslutsprocess om GMO som präglas av öppenhet om underlaget för besluten, all tillgänglig vetenskapligt underlag måste värderas. Vissa delar av underlaget får omfattas av sekretess. Det är vikigt att lagstiftningen respekteras så att EU:s medborgare kan känna förtroende för att besluten tas under största möjliga hänsyn till hälsa och miljö. Regeringen anser att nuvarande regler i övrigt ger utrymme för att bedöma effekterna av toxiner i GM-växter på icke-målorganismer. Regeringen anser även att regelverket medger bedömningar av långsiktiga effekter på agroekosystemet. Ifall där det härskar osäkerhet om dessa kan de tas med i den övervakningsplan som måste finnas för alla tillåtna GMO. Frågan har inte tidigare behandlats i . Se bilaga 6. a) Förslag till och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon och motorer med avseende på utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (R) - Information från ordförandeskapet 5127/08 ENT 3 ENV 9 CODEC 14 Avsikten med behandlingen vid rådet Vid rådsmötet avser ordförandeskapet ge en lägesrapport från förhandlingarna om nya avgaskrav för tunga bilar, s.k. Euro VI. Bakgrund lämnade kommissionen sitt förslag till nya avgaskrav för tunga bilar, s.k. Euro VI. Förslaget är en av flera viktiga åtgärder inom ramen för programmet luft i för att minska utsläppen av kväveoxider, kolväten och partiklar. Dessutom ligger förslaget helt i linje med målen för för hållbar utveckling och bidrar väsentligt till Lissabonsstrategins mål. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förslagen till skärpta gränsvärden för partiklar och kväveoxider och verkar för att de genomförs. Införandet av nya gränsvärden för partikelantal och för halten kvävedioxid är en viktig fråga för regeringen. Regeringen ser också positivt på införandet av internationellt harmoniserade krav. Det ger minskade provningskostnader för tillverkarna och med detta ökade resurser till vidareutveckling av mer miljöanpassad motorteknik. En annan viktig fråga för regeringen är att minska utsläppen av koldioxid från tunga bilar. Därför vill regeringen att förordningen ska ange att kommissionen ska utveckla en mätmetod för bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från hela fordon och inte, som kommissionen föreslår, enbart från motorn. Frågan behandlades i . b) Förslag till och rådets direktiv om straffrättsliga påföljder till skydd för miljön (R) Information från ordförandeskapet / kommissionen 6297/07 DROIPEN 10 ENV 95 20 CONSOM 7 CODEC 113 har representerat Regeringen i förhandlingsarbetet avseende denna rättsakt. Förslaget innebär i korthet att medlemsstaterna åtar sig att införa straffrättsligt ansvar för vissa former av miljöfarliga åtgärder. Förhandlingsarbetet är avslutat. Det slovenska ordförandeskapet träffade en preliminär överenskommelse med om förslagets innehåll (dvs. en överenskommelse i första läsningen). Förslaget förväntas bli föremål för omröstning i under senare delen av . Förslaget kommer därefter att behandlas vid . En preliminär analys visar att förslaget inte kommer att kräva några svenska lagändringar. c) Nionde ordinarie mötet i partskonferensen (COP 9) för konventionen om biologisk mångfald (CBD) och om fjärde mötet i partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna i Cartagenaprotokollet om biosäkerhet () Information från ordförandeskapet d) Hållbar konsumtion och produktion/hållbar industripolitik Information från kommissionen Förslaget till handlingsplan innehåller följande förslag: - The Action Plan on Policy, presenterar ett integrerat paket av åtgärder för att förbättra energi och miljöprestanda hos produkter. Detta paket inkluderar bl.a. att; utveckla harmoniserade ambitiösa standarder; kartläggning av lagstiftning som försvårar för miljöanpassade företag att öka sin konkurrensförmåga; en Verification scheme. Regeringen ställer sig positiva till att en handlingsplan tas fram och att det sker i samarbete med . Dock hade vi gärna sett att dok även innehåller tydliga mål, konkret handling vad gäller hållbar konsumtion samt uppföljningsmetoder etc. e) Fjärde mötet mellan parterna i konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang () Begäran från den rumänska delegationen Det fjärde partsmötet för om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang, den s.k. Esbokonventionen, hölls i , . Förutom beslut om arbetsprogram och budget för den kommande perioden till det femte partsmötet togs en stor del av tiden upp av frågan om bristande efterlevnad av konventionen i fallet med Bystroe-kanalen vid Donaus delta som har höga naturvärden. tog fram ett beslutsförslag där tilldelades en varning för att inte ha underrättat och samrått med som skulle komma att riskeras att utsättas för betydande skadlig miljöpåverkan av kanalbygget. Ett flertal långa EU-koordineringsmöten under det slovenska ordförandeskapet ägnades åt detta och på mötets enades mötet om en kompromiss från EU där varningen skulle bli verksam om inte återtog sitt beslut om projektet och stoppade arbetena. f) Framsteg med "road map" Information från ordförandeskapet De internationella klimatförhandlingarna befinner sig nu i ett avgörande skede. Genom besluten från , den s.k. Action Plan, finns en tidplan samt en mycket övergripande struktur över de frågor som måste förhandlas och få en lösning till partsmötet i , . Det handlar om en gemensam vision (för klimat men även utveckling), utsläppsreduktioner, anpassning, teknologi och finansiering. Enligt beslutet ska IPCC vara utgångspunkt för arbetet, alla industriländer ska bidra med jämförbara åtaganden eller åtgärder samt att utvecklingsländerna ska bidra med lämpliga åtgärder för att minska utsläppen inom ramen för en hållbar utveckling samt stödjas med teknologi, finansiering och kapacitetsuppbyggnad. En viktig förutsättning för en ny klimatregim är att industriländerna kan redovisa att man lever upp till de åtaganden som den nuvarande klimatregimen innehåller. Enligt preliminär statistik för framgår att EU:s utsläpp var motsvarande lägre än 1990, att jämföra med EU:s åtagande att minska utsläppen till den första s.k. . En annan viktig förutsättning är att en framtida regim kan underbyggas med konkret stöd genom finansiering, teknologi och kunskap till till anpassning och utsläppsreduktioner. När det gäller implementeringsfrågorna och övriga förhandlingsfrågor är partsmötet i en förberedelse på tjänstemannanivå inför partsmötet/konferensen med ministersegment som äger rum i /. Viktiga målsättningar för partsmötet i är att få en samlad bedömning kring olika förhandlingsfrågor, få slutsatser kring översynen av Kyotoprotokollet samt en arbetsplan . Ytterligare ett partsmöte som renodlat ägnas framtidsfrågorna inom AWG LCA och AWG KP kommer att äga rum i /. Avseende de internationella klimatförhandlingarna är det övergripande målet för det SE och det svenska ordförandeskapet att nå en överenskommelse om en framtida klimatregim vid COP 15 2009. g) Resultat av konferensen (Portorož ) Information från ordförandeskapet h) Genomförande av handlingsprogrammet för genomförandet av EU:s territoriella agenda Information från ordförandeskapet