rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Räknat i procent motsvarade pensionsavgifterna ett påslag på lönen , och . Exempel på hur pensionsavgifterna varierade för tre korister vid Malmöoperan Källa: Utdrag ut Opera och Musikteaters ekonomisystems redovisning för . Den särskilda löneskatten på av utbetalade pensionspremier har inte räknats med i pensionspåslaget. Av tabell 7 framgår att operans totala kostnader för löner, sociala avgifter och pensionspremier uppgick till . Därtill kom ytterligare i personalkostnader i form av arvoden till konstnärer med F-skattsedel. Hade operan i stället visstidsanställt dessa personer hade det uppstått en merkostnad i form av tillkommande pensionsavgifter. Hur stor denna merkostnad blivit beror naturligtvis på berörda personers pensionsavgifter. Som framgått ovan låg det genomsnittliga påslaget för operans pensionsavgifter på av kostnaderna för löner och sociala avgifter. Ett sådant påslag skulle ha inneburit en merkostnad för operan på 1,5 miljoner kronor41. Merkostnaden skulle dock i själva verket ha varit avsevärt högre i och med att den konstnärliga personalen har högre pensionsavgifter än den övriga personalen (jfr t.ex. påslagen för koristerna i tabell 8). Operaledningens kommentarer angående pensionsavgifternas påverkan på den konstnärliga verksamheten Enligt operans ledning har det i följd skett en urholkning av verksamhetens ekonomiska förutsättningar genom att kostnaderna relativt sett ökat mer än anslagen. I förvaltningsberättelsen skriver vd att operans 41 Räkneexemplet (*= 1,5 mnkr) förutsätter att det inte är någon skillnad mellan arvodesstorlek till konstnärer med F-skattsedel och de löner som betalas ut till anställda som utför motsvarande arbetsinsats. BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP ekonomiska förutsättningar och köpkraft försämrats på grund av drastiskt ökade pensionsavgifter och låg pris- och löneomräkning av det statliga bidraget. Vad gäller kostnader för tjänstepensionspremier bedömer ledningen att operan i stort sett fått kompensation för de förändringar som staten genomfört fram . Övergången till individuella pensionspremier 2007 innebar, enligt uppgift från operans ledning, att pensionspremierna totalt ökade med . Staten betalade ut ett bidrag på som kompensation för ökade pensionsavgifter. Netto innebär detta en ofinansierad kostnadsökning på . Övergången till individuella pensionspremier har inneburit att personalkostnaderna blivit oförutsägbara. varierade premiestorleken kraftigt månad för månad och det var, enligt operans ledning, mycket svårt att förutse hur stor kostnadsökningen totalt skulle bli för hela budgetåret. Variationen har dels berott på att personalsammansättningen varierat , dels på att samtliga scenkonstinstitutioner ska leta efter fel i tidigare års pensionspremieinbetalningar vilket kan resultera i både ökade och minskade premiekostnader när ett fel upptäcks. Enligt operans ekonomichef kommer de månatliga variationerna sannolikt att minska när samtliga institutioner avslutat genomgången av tidigare pensionspremieinbetalningar42. Operan har vänt sig till SPV för att få hjälp med att uppskatta omfattningen av pensionspremierna. Erfarenheten av detta är dock att myndigheten inte haft tillräckliga verktyg för att kunna beräkna vilka de ekonomiska konsekvenserna av omläggningen av pensionssystemet skulle bli. Operans ledning anser att de höga pensionspremiekostnaderna och de stora individuella skillnaderna kan ge oönskade effekter både för den svenska scenkonstens utveckling och för enskilda scenkonstnärer. Scenkonstens utveckling kan bli lidande av att det finns starka ekonomiska incitament för scenkonstinstitutionerna att undvika den kostnad pensionspremierna innebär genom att anställa scenkonstnärer med F-skattsedel eller scenkonstnärer bosatta utomlands på kortare kontrakt. Vad gäller scenkonstnärerna finns en risk att de höga pensionspremiekostnaderna och de stora individuella skillnaderna kan leda till att det bildas en grupp av scenkonstnärer som ingen vill anställa på grund av att deras pensionsavgifter är för höga. har operan, enligt ledningen, inte tagit hänsyn till pensionsavgifterna vid anställningsbeslut utan låtit konstnärliga överväganden styra rekryteringen. Andelen utländska scenkonstnärer uppges inte ha ökat . Man menar att operan som en statligt stödd scenkonstinstitution har ett kulturpolitiskt uppdrag att ta ansvar för att den svenska scenkonsten utvecklas genom att anställa unga lovande svenska konstnärer och därmed ge dem en chans att bygga vidare på sin utbildning och att fortsätta att utvecklas konst- 42 Revisionen av tidigare pensionspremieinbetalningar görs av institutionerna fr.o.m. . Enligt operans ekonomichef är det ett omfattande arbete. En person har projektanställts med uppgift att genomföra arbetet. FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 bedömer man det dock som svårt för institutionerna inom operaområdet att inte utnyttja de möjligheter som finns att undvika pensionsavgiftskostnader. musikteater i är en av landets äldsta fria teatergrupper. En stor del av teaterns produktion riktar sig till barn och unga. I samtliga teaterföreställningar ingår inslag av levande musik. har teatern spelat spegeln av och spelades bl.a. som vände sig till ungdomar och vuxna. har teatern genomfört ett projekt benämnt Framtidstro tillsammans med i . I projektet har elever i årskurs 59 fått skriva dikter utifrån sina tankar om framtiden. Totalt skrevs ca 800 dikter varav 35 dikter har tonsatts och framförts vid en konsert av ca 200 elever och av musikteater. omsatte teatern ca . Staten och kommun bidrog vardera med ca i bidrag till teaterns verksamhet . Normalt svarar spelintäkterna för av teaterns intäkter. kommun brukar köpa teaterbiljetter för ca vilket ger samtliga barn i en årskurs möjlighet att se en teaterföreställning. Teatern drivs som en ideell förening med fem medlemmar. Av dem är tre skådespelare, en ekonom och en producent. Totalt var fem skådespelare och musiker anställda för att medverka i . hade teatern fyra personer anställda . Deras löner finansierades delvis med olika former av anställningsstöd. Enligt teatern har man på grund av ekonomiska skäl tvingats avsluta dessa anställningar eftersom teatern inte haft ekonomiska resurser att ge dem fortsatt anställning. Personalkostnaderna stod för av teaterns totala kostnader . Under det året hade teatern totalt 28 personer anställda. Räknat i årsarbetskrafter uppgick den samlade arbetskraften till 11,5 årsverken. Lönen är lika för alla som arbetar vid teatern och uppgår till . Av dem som arbetar vid teatern har en ekonom och en producent tillsvidareanställning på heltid vid teatern. Teatern har inte ekonomiska möjligheter att erbjuda fler personer anställning året runt. Skådespelare och musiker anställs oftast per produktion. BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Teatern sätter normalt upp två större produktioner , en och en . Det tar att repetera in en ny pjäs. Detta innebär att den konstnärliga personalen anställs på heltid. Hur långa anställningar teatern kan erbjuda beror bl.a. på hur många föreställningar man lyckas sälja. En av teaterns skådespelare har en anställning i . Det innebär att han får lön av alliansen under de perioder som han inte är anställd av teatern. För övriga skådespelare som arbetar mer eller mindre regelbundet vid teatern är möjligheten att få inkomster från a-kassan under de perioder då de inte är anställda av teatern viktig. Enligt teatern kan de senaste årens förändringar i regelverket kring arbetslöshetsersättningen göra det svårare för teatern att hitta scenkonstnärer som är villiga att arbeta under de villkor som teatern kan erbjuda. Enligt teatern är det svårt för scenkonstnärerna att hitta längre skådespelararbeten . finns få arbetstillfällen för skådespelare, de utgörs i första hand av sommarteater och kortare uppdrag inom t.ex. reklambranschen. Enligt teatern är det i längden svårt för en frilansande skådespelare att delta i en ny produktion under vår-, sommarrespekti- ve höstsäsongen eftersom säsongerna går i varandra och därmed omöjliggör någon längre semester . köper teatern tjänster av personer med F-skattsedel. köptes t.ex. tjänster av tre personer som bedriver konstnärlig verksamhet. I regel används den möjligheten när den de vill kontraktera vill ha betalt via sitt företag. Teatern anser inte att det finns några ekonomiska fördelar för dem att köpa tjänster av företag. Kontrakteras t.ex. en regissör ser teatern till att den ersättning som betalas ut motsvarar de kostnader en anställning skulle ha inneburit. Teaterns kostnader för scenkonstnärernas pensionspremier Teatern betalar löner, pensionspremier och försäkringar enligt gällande kollektivavtal. Av tabellen nedan framgår att kostnaderna för till personalens tjänstepensioner och avtalsförsäkringar har ökat från att i stort sett varit obefintliga till 2007. Därtill kommer kostnader för den särskilda löneskatten (24,) som tas ut på pensionspremieinbetalningarna. uppgick denna kostnad till . De som teatern betalar för pensioner och försäkringar i enlighet med gällande kollektivavtal motsvarade av teaterns totala kostnader för löner och sociala avgifter . Pensionspremiekostnaderna kommer att öka eftersom parterna beslutat att pensionspremierna ska höjas stegvis från av utbetald lön till av utbetald lön . FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 musikteaters kostnadsutveckling för försäkrings- och pensionspremier efter det att kollektivavtal tecknats för fria grupper Källa: Uppgifter från . Enligt kollektivavtal ska arbetsgivaren betala för tjänstepension samt avgifter för olika försäkringar som berättigar till ersättning om den anställde blir sjuk, skadad eller omkommer. Teaterns kostnader för den särskilda löneskatten redovisas inte i tabellen. behövde teatern inte betala in några pensionspremier eftersom tidigare års premieinbetalningar täckte detta års . och fram har det genomförts förändringar inom ramen för skattesystemet som också inneburit att teaterns personalkostnader ökat. Som en del av det statliga företagsstödet hade teatern fram rätt att dra av av underlaget för arbetsgivaravgifterna upp till maximalt . Detta innebar, enligt teatern, att personalkostnaderna kunde minskas med . Möjligheten att göra avdrag minskades gradvis då de upphörde. Ledningens kommentarer angående pensionssystemets påverkan på den konstnärliga verksamheten Teatern är i grunden mycket positiv till att det införts en tjänstepension vid de fria grupperna eftersom scenkonstnärer har samma behov som andra yrkesgrupper av att kunna få en rimlig pension. Det finns dock, enligt teatern, olösta problem vad gäller finansieringen av premiepensionskostnaderna. Teaterns intäkter i form av bidrag har, enligt teatern, inte ökat i samma utsträckning som kostnaderna har ökat . Detta har inneburit en urholkning av teaterns ekonomi. De ökade pensionspremiekostnaderna har bidragit till denna urholkning. Teatern anser det viktigt att följa gällande kollektivavtal och betalar därför in tjänstepensionspremier. Omfattningen av premieinbetalningen avgörs dock i hög grad av hur höga löner teatern har råd att betala ut till personalen och av hur många veckor teatern kan ha scenkonstnärer anställda . Enligt teaterns bedömning är det en förutsättning för att scenkonstnärerna ska kunna erbjudas rimliga pensionsvillkor att teatern ges ekonomiska förutsättningar för att ha personal anställd året runt. Ändrade villkor för arbetslöshetsersättning Villkoren för arbetslöshetsersättningen har betydelse för scenkonstnärernas framtida pensioner i och med att ersättningen räknas som pensionsgrundande inkomst inom det allmänna pensionssystemet. I denna bilaga redovisas översiktligt vilka regler och ersättningsnivåer som gäller inom arbetslöshetsersättningen, vilka förändringar som genomförts inom ersättningssystemet samt hur dessa förändringar kan påverka scenkonstnärernas framtida pensionsutbetalningar. Arbetslöshetsersättning betalas ut till den som uppfyller vissa villkor fastställda i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (). Försäkringen är allmän och består av två delar, en allmän grundförsäkring (grundbelopp) och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring (inkomstrelaterad ersättning). Grundbeloppet är per ersättningsdag för den som har arbetat heltid, oberoende av tidigare inkomst. För den som arbetat mindre än heltid eller söker arbete i mindre omfattning än heltid minskas dagpenningen i proportion till arbetstiden. Grundförsäkringen gäller för den som uppfyller grundvillkoren43 och arbetsvillkoret44 men inte medlemsvillkoret45 enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring. För att få högre arbetslöshetsersättning än krävs att den arbetslöse omfattas av inkomstbortfallsförsäkringen. Försäkringen är frivillig och kräver att den arbetslöse har obrutet medlemskap i någon av arbetslöshetskassorna (medlemsvillkoret) och uppfyller försäkringens grundvillkor och arbetsvillkor. Den inkomstrelaterade ersättningen ersätter arbetsinkomster av den tidigare inkomsten av arbetslöshetsperio- 43De grundläggande villkoren för arbetslöshetsersättningen är att den arbetslöse är helt eller delvis arbetslös, arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete minst och minst , beredd att anta erbjudet lämpligt arbete, anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbetsförmedlingen, medverkar till att upprätta en individuell handlingsplan i samråd med arbetsförmedlingen, aktivt söker lämpligt arbete. Den som avvisar en anvisning till jobbgarantin för ungdomar har inte rätt till ersättning vid fortsatt arbetslöshet (9 § ). 44Arbetsvillkoret innebär att man under en ramtid av 12 månader närmast före arbetslösheten ska ha arbetat och minst i varje kalendermånad eller inom ramtiden arbetat minst under sex sammanhängande kalendermånader och minst i var och en av de månaderna. 45För att ha rätt till frivillig inkomstrelaterad ersättning måste man ha varit medlem i eller ansluten till en arbetslöshetskassa av . Rätt att bli medlem i eller ansluten till en arbetslöshetskassa har den som av arbetat minst och i genomsnitt minst och som fortfarande arbetar i samma omfattning när ansökan om medlemskap görs. Det finns 35 olika arbetslöshetskassor i . Alla a-kassorna, förutom Alfa-kassan, kräver att man ska arbeta inom kassans verksamhetsområde för att få bli medlem. ÄNDRADE VILLKOR FÖR ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING BILAGA 3 2008/09:RFR1 Därefter sjunker ersättningen till . Den arbetslöse övergår då till jobb- och utvecklingsgarantin46 och får därmed en ersättning (s.k. aktivitetsstöd) som motsvarar av tidigare arbetsinkomster. Ersättningen beräknas på de inkomster den arbetslöse haft 12 månader direkt före arbetslösheten (den s.k. ramtiden). låg den högsta ersättningsnivån inom arbetslöshetsersättningen på per dag, vilket i genomsnitt motsvarar en månatlig ersättning på (räknat på ). Att högst per dag betalas ut innebär att de som innan arbetslösheten hade en månadslön som översteg får en ersättning som ligger under arbetslöshetsersättningens högsta ersättningsgrad på . Efter regeringsskiftet har vissa förändringar genomförts i arbetslöshetsförsäkringen som kan få betydelse för scenkonstnärernas pensionsvillkor. Förändringen innebär att den som är återkommande arbetslös får lägre arbetslöshetsersättning. Eftersom detta är jämförelsevis vanligt inom scenkonsten kommer vissa scenkonstnärer att få en lägre pensionsgrundande inkomst som en följd av de nya reglerna. Enligt regeringens redovisning i budgetpropositionen har reformerna varit avsedda att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och att öka individens drivkrafter att bryta arbetslösheten. Enligt regeringen innebär de förändringar som genomförts bl.a. ett ökat krav på arbete för att kvalificera till arbetslöshetsersättning och att mängden arbete som utförts före arbetslösheten har fått ökad betydelse för nivån på arbetslöshetsersättningen. Vidare har ersättningsnivåerna förändrats som man avskaffat möjligheterna till förhöjd dagpenning, förlängd ersättningsperiod samt möjligheten att begränsa arbetssökandet . Nedan redovisas kortfattat några av de olika regelförändringar som beslutats inom arbetslöshetsförsäkringen. Proposition 2006/07:15 En arbetslöshetsförsäkring för arbete I och med beslut med anledning av propositionen har följande förändringar genomförts. Ersättningsnivåerna i arbetslöshetsersättningen har sänkts. Det högre taket på har tagits bort (25 §). Vidare har den tidigare ersättningsnivån på under hela perio- 46 Jobb- och utvecklingsgarantin syftar till att den som är arbetslös, genom att delta i individuellt anpassade aktiviteter, så snabbt som möjligt ska hitta ett arbete. Garantin är indelad i tre faser som kan innehålla följande aktiviteter. En inledande kartläggning av den arbetslöses behov, därefter kan stöd ges till den som behöver ytterligare stöd. Den som inte hittat ett lämpligt arbete i garantin anvisas en varaktig, samhällsnyttig sysselsättning. 2008/09:RFR1 BILAGA 3 ÄNDRADE VILLKOR FÖR ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING den ändrats så att ersättningen sjunker till . är ersättningsperioden slut för dem som inte har barn . De har en ersättningsperiod (förändringen gäller från den Normalarbetstidens beräkning har ändrats så att allt arbete som föregår en arbetslöshetsperiod ska räknas in när ersättningsnivån bestäms. räknades bara de 6 månader som förgick en arbetslöshetsperiod (förändringen gäller från ). Arbetsvillkoren har skärpts för att ge rätt till arbetslöshetsersättning, bl.a. ökade arbetsvillkoret från 70 till 80 timmars arbete . Vidare upphörde möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning genom studier (förändringen gäller från ). En förhöjd finansieringsavgift har införts som till viss del bestäms av hur hög andel av kassans medlemmar det är som får arbetslöshetsersättning. Ett tak har införts som innebär att a-kasseavgiften högst får höjas med . togs möjligheten till skatteavdrag för medlemsavgift till a-kassa bort. Proposition 2006/07:89 Ytterligare reformer inom arbetsmarknadspolitiken Propositionen låg till grund för beslut om införandet av jobb- och utvecklingsgarantin som omfattar dem som förbrukat hela sin ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen samt oförsäkrade som varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen . I propositionen föreslogs även några förändringar i a-kassan. Ersättningsnivån i jobb- och utvecklingsgarantin motsvarar en arbetslöshetsersättningsnivå på . Möjligheten att begränsa sitt arbetssökande yrkesmässigt och geografiskt har tagits bort (gäller från ). Möjligheten att få en förlängd ersättningsperiod med längst utan att uppfylla ett arbetsvillkor har tagits bort (gäller från ). Budgetpropositionen med förslag angående deltidsarbetslöshet har, mot bakgrund av regeringens förslag i budgetpropositionen , beslutat om ett förändrat bemyndigande till regeringen om att införa begränsningar för arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. Regeringen har därefter ändrat förordningen 1997:835 om arbetslöshetsförsäkringen som innebär att det som mest betalas ut i veckor där en person också deltidsarbetar. Förändringarna började gälla fr.o.m. . kunde hela ersättningsperioden (450 för föräldrar till barn ) användas vid deltidsutfyllnad. Deltidsutfyllnad innebär ersättning för de timmar som den deltidsarbetslöse saknar arbete. Det innebar att ersättningsperioden kunde utsträckas . ÄNDRADE VILLKOR FÖR ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING BILAGA 3 2008/09:RFR1 deltidsarbetslösa ofta arbetat upp ett nytt arbetsvillkor och därmed fått en ny ersättningsperiod när den första är slut (prop. 2007/08:1). Nytt från är också att omräkning av gage för tillfälligt konstnärligt arbete som medger arbetslöshetsersättning räknas som deltidsarbete (TAK 2008). räknades perioder då konstnären arbetade heltid som heltidsarbete och perioder då han eller hon uppbar ersättning från a-kassan som arbetslöshet. I budgetpropositionen redovisas exempel på vilket sätt möjligheten att uppbära arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet förändras i och med de ändrade reglerna. Exemplet gäller för dem som före deltidsarbetslösheten arbetade heltid. Med den tidigare ersättningsperioden räckte ersättningsperioden för den som arbetade halvtid. Enligt de nuvarande ersättningsreglerna med som begränsning kan den som arbetar få arbetslöshetsersättning . För den som fick ett deltidsarbete på räckte en ersättningsperiod . Enligt de nya reglerna kan den som arbetar få ersättning . Proposition 2007/08:118 En effektivare arbetslöshetsförsäkring I och med beslut47 med anledning av propositionen har antalet karensdagar ökat från fem till sju (gäller från ) villkoren för a-kasseavgifterna ändrats vilket bl.a. inneburit en större skillnad på avgifternas storlek mellan olika a-kassor (gäller från ). Scenkonstnärer tillhör de yrkesgrupper som betalar de högsta a- kasseavgifterna. Avgiften till Teaterverksammas a-kassa kostar . Musikernas a-kassa tar ut en avgift på . Som exempel kan nämnas att Akademikernas a-kassa tar ut en avgift på och att a-kassa tar ut en månadsavgift på . Exemplen avser avgiften för dem som är anslutna till a-kassan via sin fackförening och inte är arbetslösa. Avgifterna för dem som är arbetslösa är lägre medan avgiften för dem som inte är anslutna till a- kassan via en fackförening i regel är något högre. I budgetpropositionen aviseras åtgärder för att underlätta ny- och återinträde till arbetslöshetskassorna. Förslagen innebär en sänkning av arbetslöshetsavgiften med per sysselsatt medlem, en tillfällig sänkning av medlemskravet, förenklade villkor för medlemskap samt vissa ändrade regler för arbetslöshetsersättning efter tillfällig eller delvis frånvaro. 2007/08:118, bet 2007/08:AU6. 2008/09:RFR1 BILAGA 3 ÄNDRADE VILLKOR FÖR ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING Regeringen anger att den avser att återkomma till med förslagen . Effekter av förändringarna för scenkonstnärernas pensionsgrundande inkomster De förändringar som genomförts av reglerna för arbetslöshetsersättningen kommer sammantaget att innebära sänkta pensionsgrundande inkomster för frilansande scenkonstnärer som regelbundet går mellan att vara anställda och att vara arbetslösa. Ett exempel på en regelförändring som ger denna effekt är utsträckningen av beräkningssättet av normalarbetstiden från . Förändringen innebär sänkta ersättningsnivåer för den som t.ex. är anställd från höst till vår men arbetslös under tre sommarmånader, vilket inte är ovanligt för frilansande skådespelare. ingick inte arbetslöshetsperioder som låg längre bak än i underlaget för den pensionsgrundande inkomsten. Arbetsförmedlingen redovisar i sin prognos för kulturarbetsmarknaden 2009 att man bedömer att antalet deltidsarbetslösa och timanställda som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen Kultur kommer att minska kraftigt genom införandet av taket på fr.o.m. . Enligt förmedlingens beräkningar tar det att nå taket inom kulturyrket varför effekten beräknas bli som störst . Myndigheten bedömer att en del personer kommer att övergå till arbetslöshet. Intervjuer och skriftliga frågor (dir. 2007:99) (dir. 2008:34) 2008/09:RFR1 KÄLLOR Arbetsförmedlingen 2007, Arbetsmarknadsprognosen för kulturarbetsmarknaden . Arbetsförmedlingen 2008a, Prognos arbetsmarknad kultur 20082009. Arbetsförmedlingen 2008b, E-brev med faktagranskningskommentarer och vissa faktauppgifter och . 1996/97:KrU1, Kulturpolitik m.m. 1999/00:KrU12007/08:KrU1, budgetbetänkanden för åren 20002008. 2003/04:KrU7, Teater, dans och musik. , Artikel om nedskärningar vid . Dansalliansen 2008, E-brev med faktagranskningskommentarer . Dir. 2007:99, Kulturpolitikens inriktning och arbetsformer. Dir. 2008:32, Yrkesdansarutbildning i klassisk dans. Dir. 2008:34, Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Dir. 2001:90, Socialförsäkringsfrågor m.m. i förhållande till konstnärlig verksamhet. , Konstnärerna i Kulturpolitiken En utredning om konstnärer, kulturpolitik och arbetsmarknad.