rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Ekologiska och genetiska konsekvenser av rymningar beror på många olika faktorer såsom tidpunkt för rymning, miljö, fiskarnas ålder och storlek. För långsiktiga effekter har fiskarnas överlevnad stor betydelse. Rymning av odlade fiskar utgör en potentiell risk för naturliga fiskbestånd och för den biologiska mångfalden. Det finns inga uppskattningar på antalet rymningar från svenska fiskodlingar. Konkurrensen från andra länder I uppföljningen har flera aktörer pekat på att vattenbruket är utsatt för hård konkurrens från andra länder, särskilt . En tjänsteman på i menar att det är svårt att förklara varför inte har lyckats så bra med vattenbruket, men en förklaring är att vattenbruket lider av konkurrensen från . Flera aktörer har pekat på att det där finns mycket bättre förutsättningar genom djupa fjordar med god genomströmning, isfria vintrar, m.m. En tjänsteman vid i län uttrycker sin syn på vattenbrukets möjligheter på följande sätt: Vattenbruket har ingen möjlighet till expansion. Vem kan t.ex. konkurrera med odlad lax från och ?424 I uppföljningen har bl.a. tjänstemän vid uppmärksammat att vattenbruket har gått bra inte bara i utan även i . hade tidigare höga skyddstullar, vilket innebar att de inte hade samma import av norsk lax som hade. De finländska konsumenterna blev enligt tjänstemännen vana vid inhemsk regnbåge. Efter EU-medlemskap har matfiskproduktionen halverats. Finländska odlare har köpt upp svenska fiskodlingar. Från konstateras att konsumenterna i har varit mer trogna gentemot de finländska vattenbruken; medan svenska konsumenter köper lax från , köper finländska konsumenter regnbåge från finländska företag som ofta har odlat fisken i Sverige.425 424Länsstyrelsen i län, e-brev . 425Fiskeriverket, intervju . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Vattenbruksföretagen har i stor utsträckning gått över till att slakta året runt för att kontinuerligt kunna förse marknaden med färsk fisk. I uppföljningen har pekats på att tillgången till slakteri kan vara ett problem för det svenska vattenbruket. De svenska matfiskodlingarna har ofta för liten produktion för att kunna lägga ett slakteri direkt i anslutning till odlingen. I avblodas fisken på odlingen och skickas därefter i isvatten i kar rymmande ca till slakteri. Transportsträckor på kan förekomma. Rödingen slaktas dock i regel av odlingsföretaget i eget slakteri.426 Det har i uppföljningen uppmärksammats att lax har blivit en av de viktigaste fiskarna när det gäller konsumtionen i . I en underlagsrapport till konstateras att det nästan uteslutande handlar om odlad norsk lax eller danska portionsforeller. Svenskodlad fisk är sällsynt för försäljning på svensk färskmarknad. I rapporten frågas varför svenska odlare inte konkurrerar på denna marknad. I rapporten pekas på att all färskmarknadsförsäljning går via grossister och att fisken ska levereras färsk , i de storlekar som grossisten beställer. Vidare konstateras i rapporten: Svenska myndigheter har valt att inte tillåta ett inhemskt vattenbruk i en omfattning som kan svara upp mot fiskbehovet inom landet. Svensk odlingsverksamhet har för liten volym och för få aktörer för att klara av de självklara krav som en grossist ställer på sin leverantör. Näringen och odlarna kämpar för att utvecklas som företag och näring men den svenska förvaltningen och den svenska politiken medger inte en expansion.427 5.3 Resultat och konsekvenser av olika insatser 5.3.1 Tillstånd till odling av fisk och skaldjur Av regelverket för vattenbruk framgår att det krävs tillstånd av för att få anlägga och driva en fiskodling. Detta gäller oavsett fiskodlingens produktionsstorlek. Som fiskodling räknas även odling av vissa kräftdjur, blåmussla och ostron.428 prövar ansökan om tillstånd för odling, utplantering och flyttning av fisk.429 Genom tillståndsprövningen ska förhindra spridning av olämpliga arter eller stammar av fisk och av smittsamma sjukdomar. Vid prövningen av ansökan kontrollerar även att fiskodlingen inte är störande för natur och miljö och att odlingen inte utgör ett hinder för sjöfart eller annat utnyttjande av vatten. är mycket restriktiv när det gäller tillstånd till fiskodlingar i vatten- 426Lindblad, 2007 och vattenbruksföretag, intervju . 427Lindblad, 2007. 428Förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 429Fiskeriverkets föreskrifter FIFS 2001:3. 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 områden som är reproduktions- eller uppväxtområden för värdefulla fiskarter som t.ex. lax. Ett fiskodlingstillstånd från innehåller bl.a. uppgifter om vilka fiskarter som får odlas, eventuellt villkor om att varje insättning av fisk i odlingen ska prövas av och eventuellt villkor vad gäller anslutning till en organiserad fiskhälsokontroll. För att få en samlad bild över utfärdade tillstånd ska föra ett register över tillstånd för fiskodlingar och tillhandahålla aktuella registeruppgifter. All fiskodlingsverksamhet, utom övervintring av mindre än ett ton fisk, utgör miljöfarlig verksamhet.430 Detta innebär att verksamheten även är tillstånds- eller anmälningspliktig enligt . För fiskodling av fisk eller ändring av en sådan verksamhet ska ansökan prövas av . För fiskodlingar med en årlig produktion över men högst gäller en anmälningsplikt till miljö- och hälsoskyddsnämnden i den kommun där odlingen ligger.431 Anmälningsplikten gäller också för övervintring av mer än ett ton fisk och för ändring av odlingsverksamheten. Enligt ska en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) fogas till ansökan om tillstånd för fiskodlingar med en planerad produktion större än . Även fiskodlingar med mindre produktion än dessa, samt kräftodlingar, omfattas av och kan bli föremål för inspektioner och krav från tillsynsmyndigheten. Odlingstillståndet innefattar normalt även tillstånd att flytta fisk mellan två hälsokontrollerade fiskodlingar. Om så inte är fallet ska tillstånd sökas hos av den mottagande odlingen. Vid flyttning av fisk från odlingen för utplantering ska den som sätter ut fisken ansöka om tillstånd från . Den som i kommersiellt syfte transporterar levande fisk ska vara registrerad hos . Personal som utför transporten ska ha nödvändig utbildning, och de transportmedel som används ska uppfylla vissa villkor.432 Enligt Fiskhälsan krävs också en s.k. förprövning av djurstallar vid uppfödning av djur för produktion av livsmedel.433 Denna förprövning ska också göras av , men sker enligt Fiskhälsan ytterst sällan när det gäller fiskodlingsverksamhet. Fisk som föds upp för annat än livsmedel är inte underställd sådan förprövning.434 Fiskhälsan konstaterar att ansökningsprocessen, vilken i huvudsak sker hos , av fiskodlarna upplevs som mycket krånglig och dyr. Företagen måste ofta anlita externa konsulter för att kunna prestera de underlag som 430Förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. 431En ändring i förordningen från medför att tillstånd krävs först vid en årlig förbrukning av foder. 432Fiskeriverkets föreskrifter FIFS 2001:3. 433Djurskyddsförordningen (1988:539). 434Djurskyddsmyndighetens föreskrifter 2006:8. 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK olika regelverk och handläggare kräver. Detta gäller särskilt kraven enligt miljölagstiftningen. Handläggningstiden blir ofta utdragen genom överklagningsmöjligheterna vad gäller kraven enligt miljölagstiftningen. Det kan ofta handla , och i många fall blir de beviljade odlingstillstånden dessutom beskurna i fråga om odlingsvolym så att den tilltänkta verksamheten blir ointressant. Från Fiskhälsan har följande framförts: I sådana regioner som bedöms som lämpliga för vattenbruk är det viktigt att odlingstillstånden blir av sådan omfattning och natur att det går att utveckla lönsamma företag, och när det gäller odling för livsmedel bör regionens totala odlingsvolym ställas i förhållande till möjligheterna för att få ett tillräckligt underlag för att utveckla t.ex. slakt- och förädlingsverksamhet i regionen.435 Bland fiskodlingsföretagen finns enligt Fiskhälsan en väl utbredd uppfattning att kraven för att få starta och driva en vattenbruksverksamhet varierar kraftigt beroende på län, kommun och handläggare. Fiskhälsan har i uppföljningen framfört att det saknas uppdaterade styrdokument för tillståndsgivningen, främst då för miljölagstiftningen. Det dokument som fungerar som en typ av styrdokument är och måste enligt Fiskhälsan skyndsamt uppdateras, bl.a. på grund av den teknik- och foderutveckling som har skett inom näringen.436 Fiskhälsan menar att det vid tillståndsgivningen finns ett stort behov av samlat ansvar inom länsstyrelserna vad gäller smittskydd, djurhälsa, djurskydd, livsmedel och miljöskydd. Enligt Fiskhälsan sker handläggningen av tillståndsärenden i vissa fall på ett icke samlat sätt i länen, dvs. olika enheter handhar ärendena och det är inte alltid som samråd sker på ett sätt som näringen skulle önska. Det är enligt uppgift inte ovanligt att tillståndet enligt och fiskeförordningen båda innehåller krav i djurskydds- och djurhälsofrågor, men det är mer sällan djurskyddsaspekten prövas.437 Det finns också exempel på att tillstånd för små fiskodlingar (under ) felaktigt har getts enligt fiskeförordningen av den kommun som hanterar anmälan enligt miljölagstiftningen. En satsning på uppdaterade och samlade styrdokument från i första hand , , och är mycket angelägen. Det råder nog ingen tvekan om att ansökan om fiskodlingstillstånd, i sin nuvarande utformning, är en besvärlig, tidskrävande och ofta kostsam handläggningsprocess. För riktigt stora fiskodlingsföretag med såväl ekonomiska som personella resurser är detta måhända inget avgörande hinder för att våga satsa på en fiskodlingsverksamhet. För medelstora och små företag medför byråkratin, tidsperspektivet, kostnaderna och osäkerheten kring de beviljade tillståndens omfattning och begränsningar ett stort orosmoment och är därmed hämmande för en fortsatt utveckling. 435Fiskhälsan, brev . 436Naturvårdsverkets allmänna råd 1993:10. 437Regeringen gav i uppdrag att se över systemet för förprövning. 438Fiskhälsan AB, brev . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 Från Fiskhälsan framförs att även nu verksamma fiskodlingsföretag som vill utöka sin verksamhet eller som av andra skäl vill ompröva sina fiskodlingstillstånd tvekar på grund av den besvärliga handläggningsprocessen. konstaterar i uppföljningen att kommunerna, länsstyrelserna och har en hög ambitionsnivå på miljöområdet. Från verket uppmärksammas i uppföljningen att det därmed har varit svårt att få tillstånd till odlingar enligt . Tjänstemän vid konstaterar att den höga ambitionsnivån inom miljöområdet delvis har drabbat vattenbruket, men kan enligt de intervjuade tjänstemännen inte ses som hela förklaringen till de problem som vattenbruket står inför. I ett underlagsmaterial till konstateras att det har blivit allt svårare att få miljötillstånd för odling på . För del är det svårt att ge en generell beskrivning av situationen, men enligt rapporten kan man möjligtvis skönja en positivare attityd till vattenbruket i norra och att det går lättare där att få tillstånd än i övriga och på Åland.439 Forskare vid SLU har pekat på att nuvarande tillståndsprocess är ett hinder för vattenbrukets fortsatta utveckling. Det behövs en tillståndsprocess som är transparent, kraftigt förenklad, förutsägbar och oberoende av var i landet man söker. Forskarna har pekat på att vattenbruket måste ges ett tydligt och specifikt utrymme inom nationell, regional och lokal vattenplanering på samma sätt som skogsbruket, jordbruket och fisket. Utrymmet måste enligt forskarna definieras utifrån biologiska och miljömässiga krav för odlingen: Bara för att vattenbruk är vår modernaste näring kan den inte förväntas att i alla sammanhang rangeras lägre i samhällsnytta än övriga naturresursintressen och näringar.440 Detta innebär konkret att utrymme enligt forskarna måste tas från redan befintliga intressen. Från bl.a. generaldirektör har framförts att det borde vara mer planmässigt var vattenbruken bör placeras. Vattenbruken måste dela på utrymme med t.ex. avlopp och annat. Från tjänstemän vid framförs att storleken på odlingarna är ett problem. Det miljömässiga utrymmet för odlingar är inte så stort som det kan verka. I vattenregleringsmagasin i norra finns dock utrymme för fler fiskodlingar. Från kommun konstateras att ett antal fiskodlingar i kommunen har lagts ned. Från kommunen framförs att det sägs så mycket fint om fiskodlare, men det är svårt att hitta platser där de tillåts ha sin odling. Ett av de intervjuade vattenbruksföretagen lyfter särskilt fram att det inte är några yngre personer som börjar med vattenbruk. En förklaring till detta är enligt företaget att det är svårt för nya att komma in på marknaden. Byråkratin och en felaktig inställning från myndigheterna upplevs vara orsaken till den ringa omfattningen på vattenbruket i . De nya tillstånd som söks uppges gälla redan befintliga vattenbruk som vill utöka eller förändra verksamheten. Företagaren menar vidare att den försiktighet som råder 439Lindblad, 2007. 440Eriksson m.fl., e-brev . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK inom tillståndsgivningen riskerar att kväva nya idéer och gör att inga nya vattenbruk tillkommer. Ett konkret problem som företaget pekat på i uppföljningen är att grannar och sommarstugeägare i närheten av en planerad odling kan överklaga tillståndsgivningen. Ett exempel är ett företag i södra som fick tillstånd, men där sade nej sedan privatpersoner hade överklagat.441 Tillståndsgivning är en lång och dyrbar process har gjort en sammanställning av företagens administrativa kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter eller anvisningar i allmänna råd på jordbruks-, skogs- och fiskeområdet. Av undersökningen framgår bl.a. att tillståndsprövningen för fiskodlingsföretag enligt ofta är en lång process och att extra hjälp behöver anlitas för upprättandet av miljökonsekvensbeskrivningar m.m. samt att kraven på innehåll upplevs som dåligt anpassade för vattenbruksverksamhet. Denna bild bekräftas även i denna uppföljning. Ett av de vattenbruksföretag som har ingått i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning menar att tillståndsgivningen tidigare upplevdes som en relativt enkel och snabb process, men att den nu har blivit mer komplicerad. Tillståndet reglerar detaljer i produktionen i stället för att reglera t.ex. hur mycket kväve/fosfor som högst får släppas ut . Den intervjuade företagaren menar att det vore bättre att mäta det som är viktigast, inte reglera t.ex. hur många ton fisk som får produceras. Företagaren ifrågasatte även hur all information som tas fram används och om den verkligen behövs. Tjänstemän vid uppger att det finns en ambition att genomföra en förändring så att myndigheterna vid tillståndsgivningen ska utgå från närsaltutsläpp i stället för mängden foder när tillstånd ges.443 har framfört att ingen fiskodlare vågar söka tillstånd eftersom det tar och är alltför dyrt. Förbundets ordförande har i uppföljningen pekat på att myndigheterna är oense och att den ena kan säga ja, medan en miljöenhet sedan säger nej. Det finns enligt uppgift flera exempel på kommuner som säger nej till nya vattenbruk. Från Fiskhälsan har framförts att miljökonsekvensbeskrivningarna är tuffa för företagen. Eftersom de överklagas tar det mycket att få ett tillstånd () och kostnaden blir mycket hög för företaget (ca ). har framfört att det inte är bra att inget görs för vattenbruket. Det är enligt en tjänsteman vid regionen svårt att förstå varför alla är så negativa. Han menar att rädslan för övergödning helt och hållet är en politisk fråga.444 441Vattenbruksföretag, intervju . 442Nutek, 2006b. 443Jordbruksdepartementet, intervju . 444Vattenbrukarnas riksförbund, telefonintervju , Fiskhälsan, telefonintervju och , intervju . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 Även bl.a. Sportfiskarna har påpekat att det är ett problem för vattenbruken att det tar så att få besked från myndigheter om odlingstillstånd. Från förbundet har i intervju framförts att det borde gå mycket snabbare, särskilt för de små fiskodlingarna. Sportfiskarna har vidare pekat på att när det gäller matfiskodlingar kan det ibland uppstå små konflikter med fritidsfisket. Det kan gälla t.ex. odlingens läge, risken för smitta och risken för övergödning. Det finns dock inga konflikter med vattenbruken när det gäller själva utövandet av fritidsfiske. Ett exempel är en diskussion gällande i . En vattenbrukare vill där odla matfisk, medan Sportfiskarna ser riskerna för laxen i . 5.3.2 Tillsyn och kontroll Av djurskyddslagen framgår att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djuren ska ges tillräckligt med foder och vatten och tillräcklig tillsyn. Fodret och vattnet ska vara av god kvalitet och anpassat efter det djurslag som utfordras. Vidare ska djurens förvaringsutrymme ge djuren tillräckligt med utrymme och skydd, samt hållas rena. Djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) avser vård och behandling bl.a. av djur som hålls i fångenskap, t.ex. fiskar i en fiskodling. Även betesfisk som fångats in och hålls vid liv för förvaring eller för försäljning omfattas av djurskyddslagstiftningen. Vilda djur omfattas inte av djurskyddslagen, varför vild fisk som fiskas upp för att avlivas faller utanför djurskyddslagens tillämpningsområde. Den offentliga kontrollen av efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen utövas av , länsstyrelserna, andra statliga myndigheter och kommunerna i enlighet med vad regeringen bestämmer.445 Kommunernas djurskyddsinspektörer utför djurskyddsinspektioner på fältet. Som regel finns dessa på kommunens miljö- och hälsoskyddsförvaltning. På länsstyrelserna arbetar en eller flera länsveterinärer med frågor som rör djur och djurskydd. Länsveterinären samordnar kommunernas djurskyddsinspektörer, fattar beslut om djuromhändertaganden eller djurförbud och gör i vissa fall egna inspektioner på fältet. Det är också som prövar kommunala beslut som överklagats. En kommuns offentliga kontroll ska fullgöras av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Nämnden ska ha tillgång till djurskyddsutbildad personal i den omfattning som behövs för att nämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. 445 Begreppen tillsyn och tillsynsmyndighet ersattes med begreppen offentlig kontroll och kontrollmyndighet för att stämma överens med EG- förordningarnas definition av kontrollbegreppet och terminologi. 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Den tidigare har utfärdat allmänna råd för miljö- och hälsoskyddsnämndernas och länsstyrelsernas tillämpning av djurskyddslagens bestämmelser om tillsyn m.m. Målet med djurskyddstillsynen är att förbättra djurskyddet. För att uppnå detta mål bör nämnden utöva regelbunden, riktad och projektinriktad tillsyn samt tillsyn efter anmälan över efterlevnaden av djurskyddslagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, i förebyggande syfte bedriva den information som verksamheten föranleder samt vidta åtgärder vid överträdelser av bestämmelserna. Tillsyn förutsätter en fortlöpande verksamhet i vilken antalet inspektioner och omfattningen av varje inspektion bör anpassas efter verksamhetens art och behov av tillsyn. Tillsynen bör ske regelbundet och i första hand bedrivas genom inspektioner. Myndigheten bör då särskilt kontrollera lagefterlevnad, förebyggande arbete samt förutsättningarna för ett gott djurskydd. Fiskodlingar bör bli föremål för tillsyn minst . Enligt djurskyddslagen får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift för offentlig kontroll. Den tidigare har meddelat föreskrifter om odling av fisk, vilka införlivar konvention från med rekommendationer om djurskydd för odlad fisk i svensk rätt. I föreskrifterna regleras bl.a. förutsättningar för fiskodlingsverksamhet, skötsel och hantering, odlingens utformning och placering, driftsäkerhet, personal, skötsel, utfodring, hantering, åtgärder vid sjuklighet, driftstörningar m.m. samt tillsyn och journalföring. I föreskrifterna anges exempelvis att vid den dagliga tillsynen ska särskild vikt läggas vid fiskens hälsa inklusive aptit, eventuella skador, färgförändringar eller annat onormalt utseende, fiskar som beter sig onormalt, eventuell dödlighet, vattentemperaturen, vattengenomströmningen och funktionen på den automatiska utfodringen och annan teknisk utrustning som påverkar fiskens hälsa. Av föreskrifterna framgår vidare bl.a. att en journal ska föras över antalet fiskar i odlingen fördelat på art, ålder och vikt, besättningstätheten per odlingsenhet, dödligheten per odlingsenhet och dygn, insättningar och utleveranser av rom, mjölke och fisk till och från odlingen, fodersort och foderåtgång, hanteringstillfällen, t.ex. transporter och sortering, iakttagelser av sjuklighet, skador eller onormala beteenden, behandlingar i syfte att förebygga, bota eller lindra sjukdom, hälsokontrollinspektioner och resultat från laboratorieundersökningar, resultat från kontroller av vattenkvalitet, -temperatur och -flöde, resultat från kontroller av eventuell utrustning för automatisk utfodring och annan teknisk utrustning, resultat från kontroller av larmfunktionen samt eventuella driftstörningar. Dåvarande har vidare utfärdat föreskrifter och allmänna råd angående transport av bl.a. fisk. Av bestämmelserna framgår bl.a. att fiskar ska transporteras, antingen i dubbla plastsäckar som fyllts med en tredjedel vatten och två tredjedelar ren syrgas alternativt väl syresatt luft, eller i vattentankar med syresättning av vattnet. Vattnets temperatur och syresättning ska vara anpassad till de arter som transporteras. 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 föras vid längre transporter för att hindra förhöjda ammoniakhalter. Vid transport av laxartade fiskar ska sammandragning och håvning till transporttankar utföras så skonsamt och snabbt som möjligt. Förflyttning mellan olika temperaturer får inte ske utan att långsam tillvänjning har skett osv. har även utfärdat föreskrifter med bestämmelser om viss märkning av fisk. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda hur djurskyddet kan bli bättre och mer effektivt. ska utreda om djurskyddet kan fokusera mer på hur djuren mår och mindre på detaljregler. Det finns i svensk fiskodling två parallella fiskhälsoprogram. Det obligatoriska fiskhälsoövervakningsprogrammet regleras av Statens jordbruksverks föreskrift om obligatorisk hälsoövervakning av odlad fisk.446 Sjukdomar och smittskydd regleras i särskild lagstiftning.447 På uppdrag av utför samtliga besiktningar och provtagningar i det obligatoriska fiskhälsoövervakningsprogrammet. Dessutom finns ett frivilligt fiskhälsokontrollprogram. Det frivilliga programmet regleras av föreskrift om organiserad hälsokontroll av husdjur.448 har ansvaret för huvudmannaskapet för den organiserade fiskhälsokontrollen för odlad fisk. Det frivilliga fiskhälsokontrollprogrammets huvuduppgift är att genom förebyggande arbete förhindra uppkomst och motverka spridning av allvarliga smittsamma fisksjukdomar till fiskodlingar och till vild fisk. Odlaren skriver kontrakt med , som besöker odlingen för att kontrollera att fisken är frisk. Företaget hjälper också till med att bekämpa fisksjukdomar vid behov. Verksamheten sker under tillsyn av . Anslutna odlare får råd och hjälp som de får rätt att sälja fisk och kräftor med uppgift om att de kommer från en hälsokontrollerad odling. Denna organiserade fiskhälsokontroll har funnits . är ca 140 fiskodlingsföretag (ca 200 fiskodlingslägen) anslutna till det frivilliga fiskhälsokontrollprogrammet. I den obligatoriska fiskhälsoövervakningen deltar, efter beslut av och , ca 110 fiskodlingsföretag (ca 160 fiskodlingslägen).449 Den som bedriver en fiskodling med en produktion om fisk ska lämna en miljörapport till tillsynsmyndigheten.450 Vidare är 446Jordbruksverkets föreskrifter SJVFS 1994:94 och webbplats .