rfr · GV0WRFR11 · 2008-02-01 00:00:00 — Det värsta och det bästa scenariot? (): Om man nu får flera betal-tv-försäljare i marknätet och om konsumenten vill köpa till exempel två paket men det i de paketen ingår en och samma kanal är det klart att man inte sänder det dubbelt. Men hur löser man risken för dubbelbetalning? , Radio- och : Om det finns en tidsperiod för MPEG-4 var första frågan. Det finns ingen sådan direkt tidsperiod, men man kan konstatera att på övriga plattformar och i vissa länder är MPEG-4 redan genomfört. Så det är relativt nära förestående. De stora aktörerna på tv-området har gett in en skrift till regeringen just om de här frågorna och vill få en snabb övergång till MPEG-4. Men det hänger också samman med vilket frekvensutrymme som ställs till förfogande. Om regeringen ställer mux 6 och 7 till förfogande är det lättare för oss på Radio- och att se till att det blir OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 en övergång till MPEG-4. Däremot, om det inte blir mer frekvensutrymme är det betydligt svårare. Det var den första frågan. När det gäller hur man löser frågan med risker för dubbelbetalning kanske det är svårare att svara. Det är en sådan fråga som vi får ta med oss och diskutera med programbolagen. Jag utgår från att operatörerna också ser till att man får lösa sådana här frågor. (): Programbolagen pratar i sin skrivelse om en övergång . Är det den tidsutdräkten som behövs? För mig förefaller det vara en rätt . Är det ett sådant tidsutrymme som behövs för en övergång på bred front till MPEG-4? , : Den bedömning som vi har gjort tillsammans med programbolagen är att det är ett rimligt antagande att det tar sex till att gå över till MPEG-4. Det viktiga är att det finns en utveckling av nya tjänster så att det finns en naturlig övergång från MPEG-2 till MPEG-4 och konsumenterna kan se fördelen med nya tjänster i form av kanaler, hd-tv och kanske andra tjänster som kan komma upp. Vi gör bedömningen utifrån den erfarenhet vi har från att ha släckt det analoga nätet, som vi har gjort nu och som har varit väldigt lyckosamt, och vi tror att bedömningen är rimlig att det kan ta . Men det kräver naturligtvis att det finns en drivkraft i marknätet, att de olika frågorna vad det gäller investering kan hanteras. Om inte investeringsviljan kvarstår och de aktörer som är kvar i marknätet eller kommer att agera i marknätet har en möjlighet att kunna tjäna pengar och investera kan det bli problem. Men vi tycker att det är en rimlig bedömning att det tar . Ordföranden: En fråga som berörs här är det utrymme som krävs. Ett frekvensutrymme krävs för att göra den här övergången. Det är en förutsättning som jag har förstått beskrivningen. Då säger företrädaren för Radio- och att det beror på det beslut som regeringen kommer att fatta när det gäller just frekvensutrymmet. Var ligger det beslutet från regeringens sida tidsmässigt? , Radio- och : Regeringen har sagt att den ska fatta beslut om vilket frekvensutrymme som ska avsättas för tvsändningar i . Det är det beslutet som vi avvaktar. Ordföranden: Om det inte är någon ytterligare som önskar ordet av utskottets ledamöter går vi vidare i vårt program. , : Jag sysslar både med tekniska frågor på ett otekniskt sätt och i hög grad med regulativa frågor av olika slag. Vi tackar för möjligheten att få kommentera regeringens förslag till ändring i radio- och TV-lagen. Jag vill först konstatera att i beredningsfasen i för lagrådsremissen hade vi tillfälle att kommentera frågan om operatörsfunktionen i den analys som Radio- och genomförde på uppdrag av . De slutsatser som Radio- och framförde i den analysen överensstämde i väldigt hög grad med vår syn på de här frågorna. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV Man kan konstatera att regeringen valde att föreslå en lösning som knappast enligt den analysen kan ses som den mest prioriterade av programföretagen som sänder i marknätet. En av de invändningar som fanns var problemen med att på ett bra sätt komma fram till lösningar i samverkan. Det är erfarenheten av diskussionerna om och tidigare samarbete som Per nämnde som många av oss har i gott minne. Efter kommande beslut , som vi förutsätter blir ett ja till lagförslaget, har programföretagen som får eller har tillstånd att hantera frågan utifrån de förutsättningar som föreligger med lagstiftningen och med motivuttalandena. Det är alltså en fråga om att gilla läget och göra bästa möjliga jobb utifrån de förutsättningarna. Jag är väldigt angelägen om att understryka det som sade tidigare, nämligen att det är programföretagen som förutsätts komma överens, inte några operatörer. Även jag noterade med en viss förvåning prioriteringen av vilka som var inbjudna för att ge synpunkter på det här lagförslaget när dokumentet kom till oss. Lagändringarna berör inte direkt . Som har sagts ska regeringen fortsatt fatta beslut om sändningstillstånd för oss, och vi tillhandahåller inte betal-tv-tjänster. Vi är dock i högsta grad berörda av hur verksamhetsförutsättningarna utvecklas i marknätet. Det är en unik ställning för oss. Vi inte bara får utan vi har en ovillkorlig skyldighet att sända i marknätet. Andra företag kan avstå från att sända i marknätet om verksamhetsförutsättningarna inte uppfattas vara tillräckligt bra. Det digitala marknätet är inte som det analoga marknätet var en plattform för så kallad fri-tv, det vill säga icke abonnerad tv. Det svenska digitala tv-nätet har utvecklats till att i hög grad vara en betal-tv-plattform. Jag skulle vilja gå som långt som att säga att vi är mer eller mindre unika i i det avseendet, där fri-tv:n fortfarande har en dominerande roll i marknäten. Så är icke fallet i . Det här innebär att de förutsättningar som betal-tv ger i marknätet i väldigt hög grad ger förutsättningarna för och våra möjligheter att utveckla olika typer av tjänster. Vi kan inte i egen kraft diktera, styra, påverka hur förändringarna sker i marknätet. Vi får spela på de villkor som hitintills i hög grad har satts av och också kommer att sättas av konkurrerande operatörer. Det ovillkorliga beroendet av marknätet innebär att en teknisk utveckling är en förutsättning för våra tjänster i marknätet. Det är ett av skälen till att vi tillsammans med övriga programföretag gentemot regeringen yrkar på att regeringen ska tilldela ytterligare frekvensutrymme för tillståndsgivningen för att man ska kunna få i gång den övergång till effektivare kodning som flera har uppehållit sig vid här och som är nödvändig. Det innebär bland annat att tekniska förutsättningar skapas för att sända högupplösnings-tv i marknätet. Enligt vår uppfattning kan inte en ny utformning av radio- och tv-lagen och en tillämpning av den frikopplas från frågan om frekvensutrymme. En grundläggande fråga är för vilka mediepolitiska syften som lagstiftningen ska OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Vi uppfattar att det i den här propositionen i hög grad saknas ett resonemang på den punkten. Frekvensfrågan är ingen fråga för . Det är oklart om det över huvud taget kommer att bli det. Men om de här två frågorna inte ses i ett sammanhang, lagstiftningen och frekvensfrågan, har skälen för lagstiftningsändringen i hög grad reducerats till att vara ett instrument för att hantera den konflikt som svenska staten har med EU. Ett grundtema i regeringens förslag är att hantering av betaltjänster fortsatt ska kunna ske på konsumentvänligt sätt. Det är vår uppfattning, och som har sagts från flera håll här, att det bör gå att hitta sådana lösningar. Vi är ett antal programföretag som diskuterar den här frågan, och kretsen har utvecklats till att omfatta i princip alla som sänder i marknätet . Vi tror att vi kan komma vidare i en process som alltså har kommit i gång innan Radio- och satte i gång sitt arbete på ett väldigt konkret sätt i den här frågan. Men det finns skäl att peka på att ett kortsiktigt fokus på konkurrens mellan olika operatörer i marknätet kan leda till att den tekniska utvecklingen av nätet avstannar och att det blir svårare att genomföra den nödvändiga migreringen från en äldre, mindre effektiv kodningsteknik över till en ny. Det är en bedömning som görs av flera som har talat här . Jag vill gå så långt som att säga att även det här framskymtar i den bedömning som gjordes i den expertrapport som tog fram . Det här innebär alltså att Radio- och i samråd med och med PTS och med ett beaktande av vad man kan bedöma vara de troliga reaktionerna från har en ytterligt delikat uppgift att åstadkomma ett regelverk som uppfyller de olika aspekter som jag har berört här. Även om SVT inte direkt är beroende av operatörsfunktionen är det indirekta beroendet väldigt avgörande. Vi kommer att vara en part i överenskommelsen, och vi kommer att driva de synpunkter som vi tycker är de riktiga och relevanta för oss. Det som vi driver uppfattar vi vara ett uttryck för det som är publikens intressen i de här sammanhangen. Förslaget om migrering till MPEG-4 är inte något unikt för . Bara för någon dag sedan fick vi information om att den regulativa myndigheten i , Ofcom, har tagit initiativ med i princip samma syfte. Där är alltså processen myndighetsinitierad, myndighetsstyrd, och kommer att hanteras genom myndighetsbeslut. I föreslår den samlade broadcast- branschen att vi ska få förtroendet att genomföra de här förändringarna förutsatt att grundförutsättningar skapas av statsmakten. Vi hävdar att det yrkande som vi har lagt fram är förenligt med det som har kommit från om förändring av det så kallade telekompaketet. Det är förenligt med de beslut som har fattats i ITU om användning av frekvensutrymme. Ett genomförande av vårt yrkande kommer inte att innebära att den av regeringen eftersträvade flexibiliteten för framtiden kommer i fara på något sätt. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV Vi vill understryka från sida att man inte ensidigt kan se den här frågan som en lagändring utan måste foga den till vad man har för mediepolitiska syften. Då är frekvensfrågan av avgörande betydelse. Jag vill tillåta mig att göra några kommentarer till det som sade. Han presenterade en modell som man skulle kunna kommentera med att det hade varit utomordentligt om den hade etablerats från början. Det gjordes inte. Det är en god teoretisk modell. Problemet är hur man tar sig dit. Frågan är om lagstiftningen skapar tillräckligt utrymme, tillräckliga förutsättningar för att ytterst Radio- och ska kunna åstadkomma det. Tillåt mig också att konstatera att den av presenterade modellen inte har implementerats i . Där har vi en monopoloperatör som har fått ett väldigt avgörande inflytande. I är det operatören som väljer kanaler, inte att man får ett tillstånd av myndighet. , : Jag tackar för att vi har fått komma hit. Jag ska försöka tala jättefort så att jag hinner säga allt jag vill säga . Det här handlar om marknätet. Det handlar om tv. Det handlar om vanliga människors vardagsrum. Det är det som vi anser ska vara i fokus. Regeringens förslag går ut på att marknätet ska öppnas för fler operatörer. Det tycker vi som programbolag är bra. Det är också tanken att programföretagen, det vill säga vi kanaler, ska komma överens om villkoren för den tekniska åtkomsten. Det finns otroligt många agendor bland programbolagen. Det har det pekats på redan tidigare . Det finns olika intressen. Men efter de inledande samtal som vi har haft nu är vi på i alla fall övertygade om att programbolagen kommer att komma överens och enas om en teknisk plattform. Jag vill verkligen betona att vi skiljer på den tekniska plattformen och det som handlar om åtkomstkontrollen, det vill säga prissättning, marknadsföring. Det handlar inte om att sitta och diskutera de sakerna på våra möten, utan det är den tekniska plattformen. Vi strävar naturligtvis efter att det ska vara enkelt för konsumenterna att fortsätta att vara kunder. Det är trots allt 700 000 hushåll som har valt att abonnera på betal-tv. Det är en förutsättning att dessa hushåll fortsatt ska kunna få tillgång till alla de program som finns i marknätet. Vi är helt övertygade om att det kommer att vara möjligt för nya operatörer att etablera sig genom den tekniska plattform som vi kommer att välja. Därmed kommer propositionens skrivningar att kunna uppfyllas. Vad händer då med de frigjorda frekvenserna? Det är ju en otroligt viktig fråga för förutsättningarna för det fortsatta konkurrenskraftiga marknätet. Man kan i korta drag säga att de lediga frekvenserna kan användas till många saker. Man kan göra fler kanaler. Då pratar vi om MPEG-4. SDTV är ju stan- dard-tv. Det är vanliga tv-kanaler, men om man använder kompressionstekniken MPEG-4 får man helt enkelt plats med fler kanaler än i MPEG-2. Man kan göra hd-tv. Det har pratats om det. Man kan skapa mobil-tv i DVBH eller man kan skapa en kombination av de här tjänsterna. Vi på tror att det är viktigt att man inte låser sig vid att det måste vara hd-tv, mobil-tv eller fler OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Vi tror att det är viktigt att operatörerna och framför allt programbolagen får en möjlighet att avgöra detta och se hur vi kan driva utvecklingen i marknätet. Därför förespråkar vi naturligtvis som vi har sagt tidigare att mux 6 och 7 ska gå till tv. När regeringen lämnar över ansvaret för förvaltningen av tvfrekvenserna i marknätet till Radio- och måste man ange ett omfång. En majoritet av kanalerna har enade samlats bakom ett förslag om att de tillkommande frekvensutrymmena ska tilldelas broadcast eller tv för att kunna genomföra den här tekniska utvecklingen och en effektivisering av marknätet. Det handlar om att kunna genomföra ett teknikskifte till MPEG-4 på ett smidigt sätt. Det är trots allt 700 000 hushåll som ska byta boxar. Det är det som det handlar om. Det är inget som man gör över . Det kan verka vara , men det kommer vi alla ihåg bytte vi från svartvit till färg-tv. Mina föräldrar var extremt sena med att byta till färg-tv. Det dröjde väl ända till 1976 innan vi fick färg-tv hemma. Jag fick se vinna i svartvitt höll jag på att säga. Det gjorde jag inte eftersom jag sprang till en kompis som hade färg-tv. Det tog att göra detta. Även om det går snabbare att byta teknik är det trots allt så att det kommer att ta tid innan alla de fem muxarna har gått över till MPEG-4. Konsumenterna kommer att få tillgång till ett bredare utbud, fler kanaler och fler tjänster. Om vi inte får tillgång till frekvenserna har en miljon hushåll vi pratar om tre miljoner boxar på marknaden investerat i en återvändsgränd. Skillnaden mellan 700 000 och en miljon är att det trots allt finns ett antal fri-tv-boxar , alltså hushåll som inte har valt att abonnera på betal-tv. De ska ju också byta sina boxar. Får jag säga några ord om dubbelbetalning? är det många hushåll som har flera abonnemang från olika operatörer. Det finns redan etablerat som princip. Det är naturligtvis ingenting som programbolagen strävar efter, det vill säga att samma kund ska betala för samma kanaler, men det är oundvikligt i vissa fall. , Broadcast: Jag känner ett behov av att göra en korrigering så att det inte sprider sig en villfarelse hos ledamöterna i utskottet. Det äger inte sin riktighet, som sade, att det norska marknätet skiljer sig från det vi föreslår i . , genom Broadcast, äger en tredjedel av den operatör som har fått tillståndet i det norska marknätet. Det tillståndet är tilldelat efter en öppen anbudskonkurrens där alla har haft möjlighet att söka. Det norska marknätet ska finansieras helt av kommersiella medel. Uppdraget är ett av de mest komplicerade i världen på grund av den norska topografin och kommer att kosta . Med detta sagt: Den modell och den struktur som läggs till grund i det norska marknätet är helt identisk med det förslag jag visade på bilden här. Också här är förutsättningen att den tekniska plattformens struktur ska möj- 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV liggöra för konkurrens mellan betal-tv-operatörer. Tillståndet som sådant omfattar emellertid inte någon som helst exklusiv rätt att driva betal-tv, utan är helt begränsat till en teknisk koncession för utbyggnad, förvaltning av frekvenser och den tekniska plattformen. Initialt vet man inte om det kommer att vara underlag för konkurrerande betal-tv-aktörer. Man har garanterat att det ska öppnas för konkurrens efter analog släckning, som sker om . Ordföranden: Då har vi kommit till den punkt där det finns utrymme för övriga programföretag som är inbjudna till denna utfrågning att säga någonting. Det är en rad olika programföretag som sitter här. Vi har tänkt oss att ni har möjlighet att säga någonting om ni önskar. , : Ärade ledamöter av ! Axess TV är en svensk frikanal i det digitala marknätet som sänder program om samhälle, kultur och vetenskap. Det är områden som i normalfallet och utifrån dagens marknadsanalyser inte utgör några annonsmagneter. Till skillnad från de flesta andra kanaler gör Axess inte tv för någon tänkt målgrupp som programmen ständigt anpassas efter. Som konsekvens når Axess TV den så kallade P 1-publiken, vilken utgör av befolkning. Tack vare den framsynta satsningen på det digitala marknätet finns en möjlighet, trots att marknaden även är uppdelad i satellitnät och i kabelnät, att genom en gemensam kanal nå hela det svenska folket. Axess TV menar därför att det är av avgörande betydelse för demokratin i att ett rikstäckande digitalt marknät finns tillgängligt för nationell informationsspridning och framtida interaktivitet medborgare och politiker emellan. För politiker liksom för de kommersiella kanalerna måste ett rikstäckande nät vara av långsiktigt avgörande betydelse för att faktiskt kunna nå just en svensk publik och svenska väljare. politiker behöver vara utomordentligt uppmärksamma på alla försök att underminera det digitala marknätets framtida förutsättningar. , C : C är det bolag som producerar en programtjänst som heter som finns i marknätet. Vi har inte förberett ett långt anförande. Jag tänkte bara säga att vi, precis som sade, också är övertygade om att programbolagen kommer att komma överens i frågorna som vi ska diskutera. Sedan tänkte jag bara spela in på frågan om dubbel prissättning. Det är så som mycket riktigt sade, nämligen att prissättning och paketering inte är något som ingår i uppdraget som vi ska komma överens om. Vi ser också att det är en viktig fråga att inte den situationen uppstår att konsumenter kan komma att behöva betala två gånger för samma programtjänster i marknätet. Vi hoppas att det finns möjligheter att åtgärda det från Radio- och sida så att den situationen inte uppstår. Vi anser inte att det skulle förbättra för konsumenterna. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 , Channel: Jag är också här i stället för min chef eftersom han inte kunde närvara. Men som alla säger här är vi alla intresserade, programbolagen och operatörerna, av att göra något bra av detta. Channel är en barnkanal som också vill Jag håller med alla andra om att vi vill finna något gemensamt för att göra något bra. Det ligger i allas intresse. , : Jag representerar , och . Jag har också med mig, vd för . Det jag kommer att säga kommer även att inbegripa, ungefärligen, hennes åsikter. Jag vill understryka att det verkar som om det råder en viss samstämmighet och att alla poängterar, både operatörer och programbolag samt Radio- och , att det finns goda förutsättningar för att samverkan ska komma i hamn och att programbolagen kommer att komma överens. Det finns ett gemensamt intresse hos samtliga programbolag, nämligen möjligheten att nå ut till så många som möjligt. Därför är frågan om tillgänglighet mycket viktig. Där har nog alla programbolag samma hatt på sig för att uppnå detta mål. Därvidlag råder goda förutsättningar för att den samverkan ska gå bra. Skulle det emellertid vara så att det inte blir så finns också möjligheter för Radio- och att säkerställa tillgängligheten genom att påföra tillståndsvillkor. Det finns alltså ytterligare en säkerhetsventil för att propositionens syfte och mål ska uppfyllas vad gäller både konkurrens och tillgänglighet till förmån för konsumenterna. Jag vill också kommentera frågan om frekvensutrymmet. , , och stöder tanken om att det frigjorda frekvensutrymmet, det vill säga multiplex 6 och 7, ska tilldelas till tv-sändningar. Dock är det en fråga som kanske inte tillhör den här propositionen eftersom det sedermera kommer att bli ett regeringsbeslut. Frekvensfrågan är egentligen oavhängig frågan om införande av konkurrens och säkerställande av tillgänglighet. Jag kan konstatera att om konkurrens införs torde det naturligtvis underlätta för en snabbare teknikutveckling och därmed underlätta för en övergång till effektivare komprimeringstekniker som MPEG-4, vilket är syftet med att få tillgång till de ytterligare frekvenserna och genomföra ett snabbt teknikskifte. , : Jag representerar , som består av tre kanaler. Det är svenska MTV, Nickelodeon och VH 1. Jag håller med de andra programbolagen som har yttrat sig här. Jag är helt övertygad om att vi kommer att komma överens i samverkansgruppen om de olika tekniska saker som vi försöker komma underfund med. Man kan fråga sig hur det ska gå till sedan det rent praktiska arbete som sedan följer. Det är någonting som i alla fall jag inte riktigt har fått klart för mig hur det ska gå till och vilken tidsplan som man lägger fram. Jag vill bifalla vad de andra programbolagen säger genom att säga att också är angeläget om detta frekvensutrymme för framtidens övergång till MPEG-4. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV , Kanal : Jag representerar Kanal och Kanal . Vi är representerade i marknätet . Det är en plattform som vi trivs bra med. Vi finns också representerade inom kabel-, satellit- och ip-tv. Vi förstår, precis som tidigare talare har sagt, att vi måste lösa en fråga som EUR minst sagt är irriterad på. Det kommer vi att göra bra i det samråd som finns. Dock kommer det att krävas visst samarbete mellan oss, operatörerna och Radio- och då kanske kunskapsnivån inom operatörsbusinessen är något begränsad inom programbolagssektionen. , : är ett litet tvkanals- och produktionsbolag som sänder från . Vi sänder , Showtime, Silver och också Silver HD. Vi har sänt i marknätet , och vi har uppfattat och upplevt marknätet i som en mycket viktig katalysator för de svenska hushållen och deras introduktion till digital-tv. Vi sänder givetvis på samtliga plattformar som vi representerar här, men vi vill understryka vikten av, precis som var inne på, att vi i har en unik situation med ett marknät som har en sådan tyngd när det gäller tv-distribution och att man från utskottets och regeringens sida tar det här på allvar med den framtida utvecklingen och när det gäller frekvensutrymme i förlängningen. Migreringen från MPEG-2 till MPEG-4 kommer att vara väsentlig för konsumenten att under det övergångsskede som kommer att vara få en möjlighet att sakta men säkert gå in i den nya tekniken, vilken utökar möjligheten till nya tjänster, nya kanaler och ett bredare utrymme. Vi gratulerar den svenske konsumenten som har det fina marknätet. Vi hoppas att man tar ansvar för det. Jag tror att vi, som många har vittnat om , kommer att nå en överenskommelse. Vi från programbolagen försöker ta vårt ansvar. Det är bara att gilla läget och arbeta sig framåt. Vi hoppas på en tydlighet från regeringens sida och Radio- och sida. Bo Thorp, The Voice TV: Ärade ledamöter! Jag härstammar från , ni får ursäkta min dialekt. The Voice TV är en 24-timmars musik-tv-kanal, och vi ligger i marknätet som en fri-tv-kanal. Viktigt för oss att understryka är att den tekniska övergången till MPEG-4 kan öppna möjligheten för konsumenterna att själva få välja vad de vill konsumera. Fler kanaler tror jag gynnar konsumenterna i slutändan, vilket jag tror är viktigt.