eunbil · GV0NE299 · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (EPSCO) Rubrik: (ev.) Ändrat förslag till och rådets direktiv med ändringar i och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. - Inför Coreper har dok. 9699/08 presenterats. inför rådsmötet har ännu inte inkommit. -9554/05 Kommissionens ändrade förslag dokument: Rådspromemoria av , Fakta-PM 2004/05:FPM25, Rådspromemoria av , Rådspromemoria av , Fakta-PM 2004/05:FPM76, Rådspromemoria av , Rådspromemoria av , Rådspromemoria av , Rådspromemoria av . behandlad vid samråd med : , , , , , , samt . Bakgrund EG:s arbetstidsdirektiv antogs . antogs ett direktiv om ändringar i ursprungsdirektivet. Dessa båda direktiv ersattes senare av och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Direktivet innebär bl.a. att den genomsnittliga veckoarbetstiden inte får överstiga . För beräkning av den genomsnittliga veckoarbetstiden får medlemsstaterna föreskriva en beräkningsperiod . Beräkningsperioden kan dock utsträckas genom lag () eller kollektivavtal (). En medlemsstat kan välja att tillåta enskilda arbetsgivare och arbetstagare att komma överens om längre genomsnittlig veckoarbetstid än . För att denna s.k. opt-out från direktivets begränsning av veckoarbetstiden krävs alltså arbetstagarens samtycke. Vidare krävs att medlemsstaten i sitt nationella system respekterar de allmänna principerna om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet och vidtar vissa angivna åtgärder som behövs för att se till att den enskilde ges ett visst skydd. har i ett antal domar uttalat sig om innebörden i direktivet i olika avseenden. I den så kallade Simap-domen C-303/98 som bl.a. rörde definitionen av arbetstid fann man att jourtid ska betraktas som arbetstid i direktivets mening. I målet /02 bekräftades Simap-domslutet och därtill förtydligades att jourtid ska betraktas som arbetstid även om arbetstagaren kan sova . Vidare har domstolen fastställt att kompensationsledighet vid avvikelse från direktivets viloregler ska läggas ut efter det aktuella arbetspasset. Rättsutvecklingen samt det förhållandet att direktivet anger att den s.k. opt-out möjligheten och möjligheten att utsträcka genomsnittberäkningen av de upp , föranledde kommissionen att 2004 presentera ett förslag till ändringar i arbetstidsdirektivet. Det kunde dock inte uppnås enighet i rådet avseende detta förslag. antog en resolution rörande direktivet. Resolutionen innehåller förslag till förändringar i kommissionens förslag på en rad punkter. När det gäller frågan om opt-out innehåller resolutionen krav på utfasning från direktivets ikraftträdandetidpunkt. Kommissionen antog ett ändrat förslag till direktiv. Förslaget innebär jämfört med det tidigare förslaget förändringar på en rad punkter och tillmötesgår helt eller delvis ett antal av de förslag som lagt i sin resolution. Avseende nyckelfrågorna i förhandlingen innebär förslaget att den tillåtna längsta period över vilken genomsnittsberäkning av veckoarbetstid kan tillåtas genom lagstiftning förlängs från maximalt , det avseende frågan om jourtid förtydligas att inaktiv jourtid inte ska få betraktas som vilotid vid beräkning av vilotid enligt art 3 och 5, det avseende frågan om kompensationsledighet införs en regel om att kompensationsledighet ska läggas ut inom en rimlig tid efter avslutat arbetspass vilken ska fastställas i kollektivavtal eller nationell lagstiftning, det avseende frågan om möjligheten till s.k. opt-out införs en begränsning enligt vilken en medlemsstat enligt huvudregeln får använda sig av opt-out (med stöd av kollektivavtal eller lag) endast efter det datum då direktivet ska vara genomfört, med vissa möjligheter till förlängning. I förhandlingarna i rådet har kompromisslösningar uppnåtts gällande de flesta frågor förutom frågan om s.k. opt-out där blockerande minoriteter mot såväl bevarande som avskaffande av möjligheten fortfarande finns. Inför lade det portugisiska ordförandeskapet fram ett nytt kompromissförslag. Den största skillnaden mot tidigare kompromissförslag var att förslaget inte innehöll någon skrivning om utfasning av direktivets opt-out från begränsningen av veckoarbetstiden. Inför EPSCO har det nuvarande ordförandeskapet lagt fram ett nytt kompromissförslag som i huvudsak är det samma som nämnda portugisiska förslag. Vissa justeringar föreslås dock jämfört med den texten (se vidare nedan under Förslaget). Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 137 (2) Kvalificerad majoritet, medbeslutande. Svensk ståndpunkt Det är mycket angeläget att de problem som uppstått som en följd av Simap- och Jaeger-fallen kan lösas. Regeringen stödjer ordförandelandets försök att nå en politisk överenskommelse vid EPSCO på basis av det presenterade kompromissförslaget 15358/07. Bestämmelser som genererar mer administration hos företag och verksamheter, utan att motsvaras av en reell rätt eller fördel för arbetstagarparten, bör så långt möjligt undvikas. inställning antog en resolution (P6_TA-PROV(2005)0175) om förslaget till direktiv avseende vissa aspekter av organisering av arbetstid. Resolutionen innehåller på en rad punkter förslag till lösningar som avviker från kommissionens förslag. Här kan främst nämnas att möjligheten till opt-out från 48-timmarsregeln enligt resolutionen skall avskaffas med viss övergångsperiod på upp . Förslaget Det förslag som är aktuellt inför EPSCO bygger som nämnts på det kompromissförslag som var aktuellt inför EPSCO . Det nu aktuella förslaget innehåller således inte heller någon skrivning om utfasning av direktivets s.k. opt-out från begränsningen av veckoarbetstiden. Huvuddelarna av det nu aktuella förslaget i övrigt är som följer: - Inaktiv del av jourtid ska inte räknas som arbetstid, om inte annat bestäms i lag eller kollektivavtal. Inaktiv del av jourtid får inte inräknas i vila, om inte annat bestäms i lag eller kollektivavtal. - Kompensationsledighet för avbruten vila ska förläggas inom en rimlig tid efter avslutat arbetspass. Vad rimlig tid innebär bestäms nationellt, i lag eller kollektivavtal. - Beräkningsperioden för maximal veckoarbetstid kan även i lag förlängas , efter hörande av arbetsmarknadens parter. - Det fastslås att begränsningen av veckoarbetstid är huvudregeln och att möjligheten för medlemsländer att avvika från denna huvudregel (opt-out) är ett undantag. - Om medlemsländerna använder sig av denna opt-out, ska man inte ha möjlighet att i lag förlänga beräkningsperioden för genomsnittlig maximal veckoarbetstid . Då är gränsen . - Om medlemsländerna använder sig av möjligheten till opt-out, måste ett antal kompletterande skyddsregler iakttas. Det handlar bl.a. om att berörda arbetstagare måste samtycka till att arbeta , att samtycket inte blir giltigt om det lämnas vid anställningens ingående eller av anställningen, att ett högsta tillåtna tak på i genomsnitt över ska gälla istället för taket (om inte annat överenskoms i kollektivavtal), m.m. - efter genomförandetidpunkten för det nya direktivet ska de länder som använder opt-out informera kommissionen om skälen för detta, vilka sektorer som berörs m.m. De länder som använder möjligheten att i lag förlänga beräkningsperioden ska också informera kommissionen, bl.a. med avseende på effekterna på berörda arbetstagares hälsa. - efter genomförandetidpunkten ska kommissionen lämna en rapport till rådet och om användningen av opt-out och möjligheten att förlänga beräkningsperioden . kan kommissionen, om lämpligt, lämna ett förslag till ändringar av direktivet, baserat på rådets utvärdering av kommissionens rapport. Skillnaderna mellan det nu aktuella förslaget och det förslag som lades fram inför rådsmötet är främst att fler regler föreslås beträffande arbetstagares möjligheter att förena arbete och familjeliv (bl.a. ska medlemsländerna se till att arbetstagare ges rätt att föra fram och få sina arbetstidsönskemål prövade av arbetsgivaren), och att vissa justeringar görs i de ovan nämnda skyddsregler som ska gälla för de länder som väljer att använda opt-out möjligheten. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget har konsekvenser för den svenska arbetstidsregleringen. Effekterna är beskrivna i FaktaPM 2004/05:FPM25 respektive FaktaPM 2004/05:FPM76 om kommissionens ursprungsförslag (KOM [2004] 607) och ändrade förslag (KOM [2005] 246). Ekonomiska konsekvenser Förslagets ekonomiska konsekvenser finns beskrivna i ovan nämnda FaktaPM. Bakgrunden samt kommissionens förslag och dess effekter på svensk rätt har beskrivits i tidigare fakta- och rådspromemorior. Se FaktaPM 2004/05:FPM25 Se FaktaPM 2004/05:FPM76