eunbil · GW0N81165 · 2008-10-20 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter ("enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden") i syfte att upprätta ett program för frukt i skolan - allmän riktlinje Dokumentbeteckning 11380/08 AGRIORG 66 AGRIFIN 48 + ADD 1 + ADD 2 Rättslig grund Artikel 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund Kommissionen publicerade ett förslag till att införa ett skolfruktsprogram för gratisutdelning av vissa produkter från sektorerna frukt och grönsaker, bearbetade produkter samt bananer till skolelever i åldrarna . Målsättningen med programmet är att öka konsumtionen av frukt och grönsaker och på så sätt främja goda matvanor hos barn. Det finns även ett avsättningsfrämjande motiv bakom förslaget. Gemenskapsstödet är satt till /läsår och får inte överstiga , respektive för konvergensregionerna. De flesta medlemsstater har visat ett starkt stöd för skolfruktsprogrammet och vill dessutom öka budgeten markant, med motiveringen att /läsår endast räcker till ca 30 portioner per barn och år. De flesta medlemsstater har också framfört att de endast vill se att programmet ska omfatta EU-produkter. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det av folkhälsoskäl är viktigt att öka konsumtionen av frukt och grönsaker. är dock kritisk till avsättningsfrämjande stöd på EU-nivå, vilket är ett av motiven med programmet. En eliminering av nuvarande prishöjande åtgärder i dagens regelverk är ett alternativ som regeringen förordar för att öka konsumtionen av frukt och grönt. Lägre tullar och en bättre fungerande inre marknad med lägre prisuppehållande stöd till producentorganisationerna förefaller även mer effektivt i ett längre perspektiv. konstaterar att budgetkostnaden på läggs utöver den ordinarie budgeten för frukt och grönsaker. Ambitionen att reformer ska vara budgetneutrala uppfylls därmed inte. anser vidare att denna fråga är en nationell angelägenhet enligt subsidiaritetsprincipen. är kritisk till att förslaget gäller bearbetade produkter som kan innehålla t.ex. socker eller sötningsmedel och att kringkostnader för t.ex. transport och logistik täcks i skolfruktsprogrammet. anser att ett program ska täcka produkter såväl från tredje land som från EU. Frågan har varit föremål för samråd i och inför Jordbruks- och fiskeråden och . Hälsokontrollen - Förslag till rådets förordning om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare - Förslag till rådets förordning om ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken genom ändring av förordningarna (EG) nr 320/2006, (EG) nr 1234/2007, (EG) nr 3/2008 och (EG) nr .../2008 - Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) - Förslag till rådets beslut om ändring av beslut /144/EG om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 20072013) Dokumentbeteckning 9656/08 146 AGRIORG 48 AGRISTR 11 AGRIFIN 31 Förslaget till ny förordning som ersätter förordning (EG) nr 1782/2003: Artiklarna 36, 37 och 299.2 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 och förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1698/2005: Artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Förslaget till ändring av beslut /144/EG: Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)59, särskilt artiklarna 9 och 10. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrund Kommissionen offentliggjorde förslag till rättsakter inom ramen för översynen av reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), även kallad hälsokontrollen. Förslagen överensstämmer i stora drag med den handlingslinje som drogs upp i kommissionens meddelande av . De regelverk som berörs omfattar förordningarna om direktstöd, den samlade marknadsordningen och landsbygdsutveckling. Efter de inledande riktlinjedebatter som fördes i rådet , har förhandlingarna inriktats mot att skapa underlag för en kompromiss. I samband med rådsmötet hölls trilateraler mellan kommissionen, ordförandeskapet och jordbruksministrarna, varvid varje minister fick tillfälle att redogöra för sina tre viktigaste frågor. Med utgångspunkt i vad som då framkom, har ordförandeskapet sammankallat en högnivågrupp, som vid sitt första möte diskuterade progressiv modulering samt frågan om hur de medel som härrör från ytterligare modulering ska användas samt i vilken grad denna användning ska medfinansieras av medlemsstaterna. Vid högnivågruppens andra möte diskuterades villkoren för de särskilda stödåtgärder som ska kunna vidtas inom ramen för artiklarna 68-70 i förslaget. Ett tredje högnivåmöte hålls . Det finns ännu inga närmare uppgifter om vilka frågor som ska tas upp vid jordbruks- och fiskerådet . Det franska ordförandeskapet har som målsättning att rådet ska enas om en kompromiss . Förslag till svensk ståndpunkt Övergripande svenska prioriteringar inför hälsokontrollen omfattar full frikoppling av alla direktstöd, förenkling av gårdsstödsystemet, avveckling av alla kvarvarande prisstöd och produktionsbegränsningar, ett ökat relativ fokus på landsbygdsutveckling samt en minskning av de totala utgifterna för jordbrukspolitiken. Riskhanteringssystem bör hållas utanför den gemensamma jordbrukspolitiken. Den allmänna och långsiktiga målsättningen är en avreglerad och marknadsorienterad jordbrukssektor samt kraftiga minskningar av utgifterna för jordbrukspolitiken, inklusive en utfasning av nuvarande direktstöd. Beslut inom ramen för hälsokontrollen bör jämna vägen för ytterligare jordbruksreformer och sänkta utgifter i samband med den bredare budgetöversynen. Hälsokontrollen får inte lägga hinder i vägen för en sådan utveckling. Kommissionens förslag innebär i sin helhet att gemensamma jordbrukspolitiken utvecklas i en riktning som ligger i linje med övergripande svenska prioriteringar. kan därför inta en i grunden positiv inställning till förslaget. Det är viktigt att kan delta aktivt i förhandlingarna och ta ställning till de olika kompromissalternativ som fortlöpande kommer att presenteras. övergripande prioriteringar är vägledande vid utvärderingen av dessa kompromisser. Vid den trilateral som hölls nämndes framförallt betesmarksfrågan, full frikoppling och konkurrensneutralitet samt förenkling, med tonvikt på en minskning av lantbrukarnas administrativa börda, som viktiga frågor för . Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskeråden samt , februari, mars, maj, juni, . (ev.) Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och (EG) 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter när det gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i gemenskapen Dokumentbeteckning 13195/08 276 AGRIFIN 69 AGRIORG 86 + ADD 1 Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att yttrande från inhämtats. Bakgrund EU har ett årligt program som förmedlar mat till behövande inom unionen. Programmet startades på begäran av välgörenhetsorganisationer då det fanns stora lageröverskott. Situationen har förändrats i och med utvidgningen och en förändrad jordbrukspolitik. Interventionslagren är i princip tömda (förutom för socker vars intervention avskaffas 2010). Prognoser tyder inte på att det kommer att byggas upp några lager inom en överskådlig framtid. Regelverket har förändrats så att intervention för flera produkter helt har avskaffats eller återgått till att fungera som ett säkerhetsnät vid markanta prisfall. Kommissionen föreslår därmed att införa ett permanent treårigt livsmedelsbistånd inom EU. Det ska fortfarande vara frivilligt för länderna att delta och har inte deltagit. Inte heller , , , , , , , deltar i programmet, som till övervägande del används av , och () och de nya medlemsstaterna () . Marknadsuppköp får göras i de fall råvaror ej finns i interventionslager. Syftet är bland annat att inspirera till, skapa synergieffekter och komplettera nationella åtgärder inom detta område. Historiskt har programmet kostat mellan 100 till , medan kommissionen menar att det finns behov för ett program på , beroende på hur man beräknar behovet. Det saknas en budget för kommissionens förslag eftersom den ska behovsanpassas. Förslag till svensk ståndpunkt anser att detta är en socialpolitisk och inte en jordbrukspolitisk fråga. Regeringen är kritisk till kommissionens förslag. Det har länge varit den uppfattning att avsättningsfrämjande stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska avskaffas. Kampen mot fattigdom och utslagning i samhället bör ske inom det sociala området och vara varje medlemslands ansvar enligt subsidiaritetsprincipen. Frågan var föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . (ev.) Förslag till rådets och förordning om fastställande av skyldigheter för aktörer när det gäller utsläppande på marknaden av trä och träprodukter - föredragning av kommissionen Rättslig grund Artikel 251 i EG-fördraget Bakgrund Kommissionen kommer på mötet att presentera ett förslag till en förordning om vad som åligger aktörer som handlar med timmer och träbaserade produkter. Kommissionen skulle ha presenterat ett sådant förslag , men det har blivit försenat . fattades dock beslut om att lägga ett förslag om vad som åligger aktörer som handlar med timmer och träbaserade produkter. EU beslutade om en handlingsplan för att motverka illegal avverkning och därtill kopplad handel, FLEGT (, Governence and Trade). Handlingsplanen innehåller en rad åtgärder, bl.a. att främja handel med legalt avverkat virke genom särskilda avtal. Rådet beslutade , i linje med detta, om ett system med samarbetsavtal med stora virkesexporterande länder (EU- FLEGT) för att reducera illegal avverkning av skog och stoppa importen av illegalt avverkat virke till EU. har EU med hjälp av ett antal aktiva medlemsstater startat förhandlingar med några viktiga exportländer för att sluta partnerskapsavtal (Voluntary Partnership Agreements, VAP). Genom dessa partnerskapsavtal ska exporterande länder förbinda sig att vidta åtgärder och införa ett licenssystem för att garantera att exporterat virke är lagligt avverkat. EU ska å sin sida förbinda sig att endast acceptera import av virke från partnerskapsländer som åtföljs av licens som visar att virket är lagligt avverkat. Dessutom ska EU bistå partnerländerna för att systemet ska fungera och stödja utvecklingen av övervaknings- och spårsystem. Bilaterala avtal är dock inte tillräckligt eftersom det aldrig kommer att vara möjligt att teckna med alla länder som EU köper timmer ifrån. Andra åtgärder inom handlingsplanen är bl.a. stöd till timmerproducerande länder för förbättrad lagefterlevnad, främja policies för offentlig upphandling samt stöd till den privata sektorns initiativ för ett ökat socialt ansvar. Enligt handlingsplanen för FLEGT har även kommissionen i uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder för att motverka illegal avverkning. Ett sådant förslag beslutades . Förslag till svensk ståndpunkt är generellt positiv till arbetet med FLEGT och anser att arbetet mot olagliga avverkningar är mycket viktigt. strävar dock efter en realistisk syn på vilka krav som kan ställas på länder med svaga strukturer. Det mest effektiva sättet att minska olagliga avverkningar är att stärka nationella myndigheters kontroll av hela skogsbruket och inte enbart av den del som går på export till EU, eftersom virke och träprodukter ofta exporteras även till andra länder. Huvudsyftet med arbetet är ju att minska den illegala avverkningen globalt och inte enbart att begränsa mängden illegalt avverkat timmer på den europeiska marknaden. I arbetet för att minska den illegala avverkningen betonar därför vikten av åtgärder som inte bara omfattar den volym virke som exporteras till EU. framhåller dessutom tydligt betydelsen av åtgärder som stärker utvecklingen av hållbart skogsbruk (sustainable management, SFM) i alla länder. En förordning om hantering av timmer är givetvis en viktig signal om att EU inte accepterar illegala avverkningar eller handel med illegalt avverkat timmer, men denna åtgärd räcker inte för att stoppa illegala avverkningar och handel med illegalt avverkat timmer. Vilka ytterligare åtgärder, förutom förordningen, som EU åtar sig i frågan är därför av stor betydelse när ska bedöma förslaget till förordning. Det är också viktigt att komma ihåg att huvuddelen av det virke som avverkas och handlas med är lagligt avverkat, vilket man bör ha i åtanke när åtgärder mot illegalt avverkat timmer utformas. En förordning får vare sig överreglera handeln eller utformas på ett sätt som är marknadsstörande, snedvrider konkurrens eller skapar handelshinder. driver i andra sammanhang linjen att regler och kriterier för produktion av råvaran (biomassa) måste vara desamma oberoende av slutanvändning (t.ex. i diskussionerna om hållbarhetskriterier för biodrivmedel). är därmed av den åsikten att en förordning måste gälla för allt virke, oavsett vilken slutanvändning råvaran är avsedd för. Förslag till mer detaljerade svenska ståndpunkter i relation till den kommande förordningen kommer att formuleras när kommissionen offentliggjort sitt förslag. Frågan har varit föremål för samråd med , , och . Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskmöjligheter och därmed förbundna villkor för fiskbestånden i - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 12720/08 PECHE 222 Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av , särskilt artikel 20, och rådets förordning (EG) nr 847/96 av , särskilt artikel 2. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Fiskemöjligheterna och fördelningen av dessa mellan medlemsstaterna regleras . Bakgrund förhandlas fiskekvoterna för bestånden i . Kommissionen lägger förslag på kvoterna för de kommersiellt viktiga arterna torsk (östra och västra bestånden), sill, skarpsill och lax samt rödspätta. Kommissionens förslag fastställs med stöd av biologisk rådgivning från bl.a. ICES (). ICES råd är biologiskt vetenskapliga och tar i princip inte hänsyn till fiskeriförvaltningsaspekter om inte en förvaltningsplan föreligger. Kommissionen anlitar den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) för att tolka ICES råd, och ge förslag som tar hänsyn till fiskeriförvaltningsfrågor. I samband med kvotförhandlingar kan eventuellt revideringar av gällande förvaltningsplaner, tekniska regleringar och gemensamma kontrollregler genomföras. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning . Målet är att nå en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiskerådet . Kommissionen har visat på en lyhördhet för ICES biologiska råd och kommentarerna från den regionala rådgivande nämnden för (BSRAC). Man har även hörsammat torskplanens riktlinjer och i stort följt den policy som innebär att man ogärna överskrider en minskning eller ökning på jämfört med kvoten året innan. Förslaget innebär en reduktion av fiskekvoterna med -i de flesta bestånd förutom sillen i östra där reduktionen är lägre, torsken i östra där man förespråkar en ökning med +15% samt sillen i västra där förslaget innebär en minskning av kvoten med -. Den fleråriga torskplanen som medlemsstaterna beslutade om 2007 började gälla innevarande år. Den sätter upp riktlinjer för hur torskbestånden ska förvaltas utifrån ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. I föreliggande förslag på förordning framhåller kommissionen vikten av att följa torskplanen som bl.a. innebär att kvoterna inte ska ändras med (om det inte finns starka skäl) samt att antalet fiskedagar ska reduceras . Se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande. För att nå detta är det viktigt att beakta den vetenskapliga rådgivningen från ICES, samt följa existerande förvaltnings- och återhämtningsplaner. Kommissionens förslag innebär att de flesta kvoter reduceras. Det är en ansvarsfull inriktning som regeringen stödjer. Torsken i östra har visat på en förbättring, därför stöder regeringen att kvoten ökas med +15%. För det västra torskbeståndet behövs en större återhållsamhet, därför stödjer regeringen kommissionens förslag på en reduktion på -. anser att återhämtningsplanen för torsk bör utvärderas av ICES. Situationen för sillen i västra är oroande, därför stöder regeringen en kraftig reduktion. Det är viktigt att en förvaltningsplan tas fram möjligt. Det är viktigt att de selektiva redskapen förbättras. Regeringen anser att de två selektiva redskapen BACOMA och T90 bör utvärderas , med målet att ta fram en ny BACOMA. Den svenska inriktningen är att öka maskstorleken för att på så sätt öka minimåtten på den torsk som fångas. För en framgångsrik fiskeriförvaltning är det nödvändigt att även tillämpa andra förvaltningsåtgärder utöver fiskekvotsregleringar. Regeringen stödjer en fortsatt successiv minskning av fiskeriansträngningen enligt torskplanen, dvs. att antalet dagar ute ur hamn ska reduceras . Regeringen verkar för att arbetet med att förbättra fiskerikontrollen fortsätter. Frågan har varit föremål för samråd i inför förra årets årliga förhandlingar. Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 13533/08 PECHE 240 Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Fiskemöjligheterna för gemenskapens länder på djupvattenlevande fiskbestånd bestäms . Nuvarande TAC:er gäller och måste därför omförhandlas inför 2009-2010. kom ICES med uppdaterade vetenskapliga råd för ett fjortontal djupvattenlevande fiskar (däribland pigghaj, atlantisk soldatfisk, skoläst, birkelånga och långa). Råden baseras liksom tidigare på data från fiskeansträngning, landningsstatistik och utkast och det konstateras att litet är känt om beståndsstrukturen hos de flesta djupvattenlevande fiskarterna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens hållning är att ICES rådgivning och försiktighetsprincipen ska vara utgångspunkt för besluten om fiskemöjligheter. Frågan har varit föremål för samråd med inför förhandlingarna om kvoterna för 2007-2008. Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd i - politisk överenskommelse Dokumentbeteckning 13529/08 PECHE 239 Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget och artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Detta är en årlig överenskommelse avseende fiskemöjligheter och vissa tekniska villkor för fiske av piggvar och skarpsill i . Berörda medlemsländer är och . Förslaget är i princip likvärdigt med förra årets, vilket var första året dessa fisken reglerades. I förordningen fastställs TAC för piggvar och skarpsill samt vissa redskapsregler. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen stöder kommissionens förslag och vad som kommissionen och berörda medlemsstater kan komma överens om i smärre förändringar. Frågan har varit föremål för samråd i inför förra årets årliga förhandling. Bilateralt fiskeavtal med - diskussion Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och särskilt utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Bakgrund Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EG med om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamma och gemensamt förvaltade bestånd i , och . Årsförhandlingarna baseras på långsiktiga fiskeavtal mellan och . Förhandlingsresultaten förs in i EU:s TAC- och kvotförordning som fastställs vid decemberrådet. Dagordningspunkten avser ett inledande meningsutbyte om kommande förhandlingar. Inför årets förhandlingsomgång har ordförandeskapet ställt frågor till rådet avseende lämpliga fångstmängder och andra bevarandeåtgärder; förhandlingsupplägg för att balansera avtalet; möjligheterna till ytterligare långsiktiga förvaltningsplaner samt möjlig förvaltning av gemensamma men inte gemensamt förvaltade bestånd av vissa arter. Då avtalet med bl.a. rör fisket på viktiga gemensamma bestånd i med omgivande vatten är det väsentligt att de kan slutföras innan beslutet i rådet om 2009 års TAC:er och kvoter. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att det är viktigt att komma överens med om en gemensam hållbar förvaltning av bestånden i eftersom man delar ansvaret. Frågan har varit föremål för samråd i inför förra årets årliga förhandlingar med . Förberedelse inför det 16:e årliga mötet i atlantiska tonfiskorganisationens (ICCAT) (117-24 november 2008 i , ) - politisk överenskommelse/antagande Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget och artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Vid ICCAT:s årsmöten behandlas regelmässigt förutom organisationens administrativa och finansiella angelägenheter förvaltningsåtgärder samt kontroll av, och tekniska regler för, fisket i regleringsområdet. Vid detta möte ska dessutom behandlas en utvärderingsrapport i enlighet med rekommendation från . Förvaltningen av främst den blåfenade tonfisken, som befinner sig i ett prekärt tillstånd, har rönt internationell uppmärksamhet. EU:s markanta överfiske av detta bestånd har kritiserats av andra ICCAT-medlemmar, och har skadat den gemensamma fiskeripolitikens anseende. Förslag till svensk ståndpunkt utgår från att EU:s agerande avseende ICCAT:s förvaltning och utveckling ska ske i enlighet med de åtaganden för regionala fiskeri-organisationer som gjorts främst i om gränsöverskridande fiskbestånd. Den gemensamma fiskeripolitikens förvaltningsprinciper bör tillämpas. bör ske i överensstämmelse med försiktighetsansatsen. Särskilt viktigt är att EU intar en positiv inställning till skarpa åtgärder avseende den blåfenade tonfisken, och gör utfästelser om att undvika överfiske. Den solida utvärderingens rekommendationer bör föranleda noggranna, snara överväganden med sikte på att åtgärda de svagheter som identifierats av utvärderingspanelen. Frågan har inte varit föremål för samråd i . Övriga frågor 12a. på marknaden för äpplen som är avsedda att bearbetas i vissa nya centraleuropeiska medlemsstater - på begäran av den ungerska och den polska delegationen Dokumentbeteckning 13321/08 AGRIORG 88 Bakgrund och har begärt att frågan om krisen på marknaden för bearbetade äpplen med anledning av att priserna rasat tas upp på rådet som en övrig fråga. Till följd av prisraset har tusentals ton äpplen inte skördats . Enligt en marknadsanalys av och beror de låga priserna på industriäpplen bl.a. på att det finns stor europeisk tillgång, liksom den snabbt växande importen av fruktkött från .