rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Besättningen består av en till två personer per fartyg.70 har enligt uppgift från en av äldsta fiskeflottor. I genomsnitt är de svenska fiskefartygen ca . Det totala försäkringsvärdet för den samlade svenska fiskeflottan uppgår till ca . Enligt är investeringarna på en sådan låg nivå att genomsnittsåldern på fartyg fortsätter att stiga. Även med denna låga investeringsnivå ökar enligt verket kapaciteten kontinuerligt på grund av den tekniska utvecklingen. Enligt verket går förbättringar i arbetsmiljö och sjösäkerhet mycket långsamt.71 2005/06:171. 69Enligt grundförordningen behöver insjöfiskefartygen inte vara registrerade, varför det inte behövs något särskilt fartygstillstånd för dessa fartyg. har därför inget register över dessa fartyg. De ingår inte heller i de olika segmenten. Från fiskenäringen pekas på att den svaga lönsamheten inom flera segment har gjort att nyinvesteringar i fartyg och utrustning har blivit eftersatta. Det har t.ex. framförts att det finns behov av motoreffektiviseringar för att sänka bränsleförbrukningen. Tillgången på kapital bedöms av vara dålig. som fiskeflottan bedöms vara omodern och innehålla gamla fartyg har det skett överinvesteringar i vissa fisken.72 Vid t.ex. har medelåldern på fiskefartygen ökat , vilket framgår av tabellen nedan. Antalet nybyggen av fiskefartyg vid har enligt länsstyrelserna varit låg, dels till följd av låg lönsamhet, dels som en konsekvens av EU:s anpassningsprogram för fiskeflottan. Tabell 6: Medelåldern på fiskefartyg vid Källa: m.fl., 2005. Den svenska fiskeflottans regionala hemmahörighet fanns av fartygen inom saltsjöfisket på , på sydkusten och på ostkusten. har antalet fartyg i fiskeflottan minskat . som de Östersjöbaserade trålfartygen har minskat (från 144 till 98) har trålflottan på ökat (från 237 till 247) . När det gäller båtar med passiva redskap har de mindre båtarna (< ) minskat och de större båtarna (> ) (se tabell nedan). Fartygen inom kustfiskesegmentet försvinner alltmer i alla län. Den procentuellt största nedgången finns i och , följt av och . Även de större fartygen som fiskar med passiva redskap har minskat kraftigt. Enligt uppgift från beror detta troligen på att det ekonomiska utbytet i framför allt det kustnära, småskaliga fisket är för lågt för att i längden kunna ge bärgning åt de berörda yrkesfiskarna. Trålfiskeflottan blir alltmer koncentrerad till . Enligt kan skönjas en förskjutning av flottan från norra till . Från framförs att den totala ökningen av västkusttrålflottan bl.a. kan förklaras med den bättre flexibiliteten i fisket och därmed bättre möjlighet att parera svängningar i beståndsutvecklingen.73 I har antalet fiskefartyg som är mindre än minskat . minskade antalet fiskefartyg som är större än . 72Carlberg, 2007 och , 2007i. 73Fiskeriverket, 2007a och . antalsmässiga andel av länets fiskeflotta har ökat från till . Tabell 7: Länsvis fördelning av fiskefartyg i olika segment Källa: , . Fartyg från Östersjölänen bedriver sitt fiske i , medan fartyg från bedriver fiske i alla för tillgängliga fiskeområden. En förhållandevis liten andel av de fiskeresurser som förfogar över i används av fartyg från Östersjölänen. Enligt kan det förklaras med att det numera finns förhållandevis få större fartyg kvar i . I , och fiskas sill nästan helt av fartyg från . I fiskas sill nästan till hälften av fartyg från och i övrigt av fartyg från . I tas av sillen av västkustbåtar och i övrigt av fartyg från Östersjölänen, särskilt från . Vad gäller skarpsill tas i princip all fångst i och av fartyg från . I tas cirka tre fjärdedelar av fångsten av fartyg från och resten av fartyg från . Även i dominerar fartygen från (av fångsten). I och svarar fartyg från för merparten av torskfångsterna. I tas drygt hälften av fartyg från och resten av fartyg från . I tas drygt hälften av fångsterna av I övrigt är det främst båtar från och som fångar torsk i . Tabell 8: Länsvis fördelning av olika fisken (procent) Källa: , . 3.3 Sysselsättning inom yrkesfisket Sysselsatta inom yrkesfiske, vattenbruk och fiskförädling sysselsattes sammanlagt ca 405 000 personer inom yrkesfiske, vattenbruk och förädlingsindustri i EU:s medlemsstater. Ungefär 205 000 personer arbetade ombord på gemenskapens fiskefartyg, varav 95 000 i det kustnära fisket. fanns ca 190 000 yrkesfiskare inom EU. Antalet yrkesfiskare i minskar med . Kommissionen har uppskattat att yrkesfiske, vattenbruk och förädlingsindustri sysselsatte knappt 4 000 personer i , vilket motsvarar av den totala sysselsättningen i . Av dessa arbetade ca 1 900 inom yrkesfisket, ca 1 800 inom förädlingsindustrin och ca 200 inom vattenbruket. Kommissionen har i en rapport konstaterat att sysselsättningen inom yrkesfisket påverkas både på efterfråge- och utbudssidan. Efterfrågan på arbetskraft inom fisket styrs av faktorer som fiskeflottans storlek, arbetsintensiteten i den teknik som används samt fiskefartygens lönsamhet. Minskningen av fiskeflottan förklarar enligt kommissionen av sysselsättningsminskningen.74 Utveckling vad gäller antal sysselsatta inom yrkesfisket Av statistik från framgår att antalet yrkesfiskare minskar. har antalet yrkesfiskare nästan halverats. Enligt statistik fanns det knappt 5 500 yrkesfiskare (s.k. huvudnäringsfiskare). hade 1 881 yrkesfiskare licens. Enligt är trenden för antalet yrkesfiskare fortsatt nedåtgående. Utvecklingen framgår av tabellen nedan. Tabell 9: Antal licensierade yrkesfiskare i åren 20002006 Källa: , 2007a. Av yrkesfiskarna var 188 aktiva inom sötvattensfisket och 1 693 inom saltvattensfisket. Huvuddelen av nyetableringarna sker på , men i stora delar av landet i övrigt minskar antalet yrkesfiskare. Av saltvattensfiskarna finns på , på sydkusten och på ostkusten. Även på har antalet yrkesfiskare minskat. minskade antalet yrkesfiskare i med . Av de licensierade sötvattensfiskarna finns ett sjuttiotal i , ett tjugotal i och cirka fyrtio i vardera och . Enligt finns ett intresse för nyetableringar av yrkesfiskare inom insjöfisket. tillkom sju yrkesfiskare. Vilka kommuner som har flest yrkesfiskare framgår av tabellen nedan. 74 Europeiska kommissionen, 2006b. Tabell 10: Kommuner med flest antal yrkesfiskare Källa: , 2004. bedömer att minskningen av antalet yrkesfiskare kommer att fortsätta. Inom de kommande tio åren räknar SFR med ett ytterligare bortfall på . () uppmärksammar i ett pågående projekt att antalet yrkesfiskare i har minskat kontinuerligt och att den nedåtgående trenden kan förväntas fortsätta på grund av de lönsamhetsproblem som finns i stora delar av fiskesektorn. I projektet analyseras vad som karakteriserar individer som stannat kvar respektive lämnat fiskesektorn . Projektet syftar till att bidra till att öka kunskapen om den strukturomvandling som skett inom fiskesektorn som karakteriseras av kraftigt minskade fiskbestånd. Projektet beräknas vara slutfört under våren 2008.75 Det bör observeras att ovan redovisade uppgifter avser antalet yrkesfiskare med licens, inte hur många som faktiskt är sysselsatta direkt inom fisket eller i andra kringnäringar som är beroende av fisket. Från framförs att den totala sysselsättningen inom yrkesfisket är högre än antalet yrkesfiskare, eftersom alla som arbetar ombord på fiskefartyg inte har licens.76 Dessutom påverkar yrkesfisket sysselsättningen inom andra kringliggande näringar. Det finns inga uppgifter om hur stor denna samlade sysselsättningseffekt är. I en utvärdering av pekas på att verket borde analysera hela näringens sammanlagda sysselsättningseffekter. Utvärderarna menar att utvecklingen av den licensierade yrkesfiskarkåren får för stort genomslag när sysselsättningsfrågor uppmärksammas. Utvärderarna frågar sig dessutom vad Fiske- 75Sveriges , intervju och webbplatsen . 76I senaste årsredovisning redovisas 458 anställda fiskare och vattenbrukare inkl. serviceföretag för . Antalet yrkesfiskare uppgick till 1 902 och antalet anställda inom fiskberedningsindustrin var 1 941. riverket gör åt den regionala obalansen samt vilka effekter verkets insatser får.77 Allt mindre besättningar på fiskefartygen Det har skett en snabb teknisk utveckling inom fisket. Olika innovationer har fått stor genomslagskraft och även påverkat produktionsmönstret. Fisket kan sägas ha industrialiserats och fått en ökad intensitet. Produktionen har blivit mer kapitalintensiv. Tjänstemän vid pekar på att detta har inneburit ett ökat tryck gentemot fiskresurserna och att sviktande bestånd har betytt lönsamhetsproblem i många fisken. Från uppges vidare att den dåliga lönsamheten inom fisket har resulterat i att fartygens besättningar i många fall har minimerats. Från verket pekas på att det har inneburit att arbetsförhållandena ombord har blivit tyngre och hårdare. I en intervjuundersökning som har genomfört framgår att ett flertal av de intervjuade yrkesfiskarna uppger att de ser stora hälsorisker med de hårt minimerade besättningarna där besättningsmännen knappt har tid att sova. Länsstyrelserna på menar att minskade besättningar har lett till att sårbarheten hos fiskelagen har ökat och att många lag inte kan bedriva fiske om någon ur besättningen uteblir. En yrkesfiskare i menar att modernisering och effektivisering av fiskefartygen har medfört att besättningarna på fiskefartygen har minskat från ca 8 personer till 34 personer. har den pelagiska flottan ca 68 personer per fartyg, räktrålarna har ca 4 personer och kustbåtarna har i genomsnitt 2 personer i besättningen.78 3.3.2 Åldersstrukturen inom fiskarkåren Parallellt med att antalet fiskare och fiskefartyg minskar ökar genomsnittsåldern inom fiskarkåren alltmer. Andelen fiskare under har enligt uppgift från minskat som andelen har ökat. Medianåldern har stigit från 2001 till 2006. var av kåren (var ). menar att detta kommer att få stora konsekvenser för att behålla en fiskenäring i många delar av landet. Den mest negativa utvecklingen kan iakttas i vissa av Östersjölänen. Enligt verket är svårigheten att locka unga människor till fisket främst ett resultat av yrkets lönsamhetsproblem, delvis kopplat till sviktande fiskbestånd. Som redan framgått har flera av dem som har intervjuats i uppföljningen framfört att intresset bland ungdomar för att välja fiskaryrket är så stort. Från t.ex. Skifo framförs i uppföljningen att åldersstrukturen hos dem som är sysselsatta inom den 77Andersson m.fl., 2007. 78Fiskeriverket, , i och i , 2005 samt yrkesfiskare, intervju . svenska fiskenäringen inger allvarliga farhågor för framtiden.79 Länsstyrelserna på har uttryckt det på följande sätt: En utveckling av det kustnära fisket förutsätter att det skapas intresse för nyetableringar. Fisket måste återfå en attraktionskraft hos unga människor. Genom utbildningsinsatser kan intresset för fiskaryrket åter öka.80 i pekar dock på att har flera yngre fiskare beviljats licens för att bedriva ett yrkesmässigt insjöfiske i . De yngre fiskarna har då tagit över fiskeföretaget från etablerade yrkesfiskare som på grund av ålder eller andra skäl har önskat avveckla sitt fiske. menar dock att åldersstrukturen är skev och att det är nödvändigt att ge yngre personer som vill komma in i yrket bättre möjligheter. Kommunen har i uppföljningen framfört att det är svårt att få licens för att bygga upp ett fiskeföretag. Kommunen har även framfört att , i samarbete med yrkesfiskarnas organisationer, har genomfört ganska omfattande regeländringar och restriktioner för bevarandet av fiskbestånden. Från kommunen har betonats att det emellertid är viktigt att det också får bedrivas ett effektivt och resurssnålt yrkesfiske i framtiden.81 Problemen med rekryteringen till fiskenäringen återfinns även i andra av EU:s medlemsstater. Kommissionen har i en rapport konstaterat att utbudet av arbetskraft, dvs. viljan att arbeta ombord på ett fiskefartyg, styrs av en komplex interaktion av sociala och ekonomiska faktorer. Enligt kommissionen minskar intresset för att arbeta på fiskefartyg. Kommissionen menar att detta beror på bl.a. försämrade löner, försämrade utsikter att kunna blir fartygsägare, förbättrade yrkesmöjligheter utanför fisket, förändringar i traditionell livsstil och uppskattning av det sociala livet i land.82 I har länge pågått en utveckling som innebär att befolkningen på landsbygden minskar, inte minst i kust- och skärgårdsområdena. har de tidigare homogena och välintegrerade fiskelägena förändrats på olika sätt. Bland annat förändringar på arbetsmarknaden och förbättrade kommunikationsmöjligheter har lett till att den homogena yrkesstrukturen i fiskelägena har kommit att lösas upp. Rekryteringen till fisket har skett från fiskelägena, och väldigt få personer från andra miljöer har kommit in i fisket. var valet av fiskaryrket närmast en självklarhet i fiskelägena. har fiskaryrkets olika nackdelar blivit mer tydliga i jämförelse med andra yrken. I ett underlag från SFR till pekas på att det är av utomordentlig betydelse att en generationsväxling förbereds medan dagens fiskare ännu är yrkesverksamma. Företrädare för har i uppföljningen konsta- 79Fiskeriverket, 2006a och samt Skifo, e-brev . 80Länsstyrelsen i och i , 2005. 81Länsstyrelsen i , e-brev och , e-brev . 82Europeiska kommissionen, 2006b. terat att åldersstrukturen innebär att pensioneringar kommer att ske, men många fiskare förväntas arbeta vidare efter . Från uppges att det inom svenskt fiske nästan inte sker någon generationsväxling. Särskilt besvärligt är läget vid , där mycket få ungdomar uppges söka sig till fisket. Dålig lönsamhet för fisket är en huvudförklaring till utvecklingen. En annan förklaring är att fiskefartygen har så små besättningar att det inte finns utrymme för folk som ännu inte är fullt kompetenta att fullgöra alla funktioner i fisket. Denna utveckling har enligt inneburit svårigheter för ungdomar att komma in i fisket och successivt lära upp sig. Speciellt gäller detta ungdomar som inte har någon släktrelation i fisket. Länsstyrelserna vid har pekat på ytterligare ett problem vad gäller rekryteringen till fisket. Det yrkesfiske som avvecklas inom skärgårdsområdet kommer inte att kunna övertas genom nyetablering, eftersom detta fiske i första hand utgår från den egna fastighetens fiskerätt. Länsstyrelserna gör bedömningen att eventuella framtida nyetableringar därför måste utgå från en bosättning på fastlandet på grund av rådande fastighetspriser i skärgården. Detta får betydligt längre transporter som följd.83 Unga fiskare lämnar yrket har intervjuat ett antal ungdomar som lämnat fisket. Dålig lönsamhet och familjesituationen är två huvudskäl som lyfts fram i intervjuerna. Fiskaryrket innebär ofta långa arbetsdagar, låg timförtjänst och svårigheter att kombinera arbetet med föräldraskap. Den försämrade lönsamheten har också inneburit att äldre fiskare har saknat drivkrafter att föra yrkestraditionen vidare inom familjen. Den naturliga rekryteringsbasen till fisket har därigenom i det närmaste kommit att upphöra i många traditionella fiskelägen. Enligt tjänstemän vid finns det fortfarande ett antal fiskelägen där flera av de grundläggande strukturerna fortfarande finns kvar, men det kan konstateras att utvecklingen går i samma riktning, även om den ännu inte har gått så långt.84 3.3.3 Könsstrukturen inom fiskarkåren Fiskaryrket är av tradition mansdominerat. Enligt statistiken var av yrkesfiskarna kvinnor, dvs. 21 personer (se tabell i tidigare avsnitt om antal sysselsatta). Länsstyrelserna på menar i en rapport att det finns outtalade hinder i form av traditioner och fördomar mot kvinnor inom fiskeyrket. Länsstyrelserna på lyfter i en annan rapport fram kvinnornas betydelse inom fisket: Inte minst inom det småskaliga fisket har kvinnor i många fall en viktig osynlig roll i företagets skötsel. Modern teknik innebär att många av de 83Fiskeriverket, och intervju samt i m.fl., 2005. tunga fysiska hindren för kvinnliga fiskare är undanröjda. För en bättre fördelning och jämställdhet mellan könen krävs dock även att männens möjligheter att ta aktiv del i familjelivet ökar. En utveckling av ett kustnära fiske med korta fångstresor ger i detta perspektiv goda möjligheter att kunna klara av ett liv som både förälder och fiskare, oavsett kön.85 fick 2006 i uppdrag av regeringen att anpassa indikatorer som beskriver jämställdheten mellan kvinnor och män till kommande strukturprogram för fiskenäringen. Därutöver fick verket i uppdrag att utveckla samarbetsformer samt utveckla eller tillämpa indikatorer för arbetet med jämställdhetsfrågor inom ramen för fiskepolitiken.86 3.4 Havsmiljön, fiskresursen och bilden av yrkesfisket 3.4.1 Havsmiljön och fiskresursen kan till stor del sägas ha varit inriktad på enskilda arter. Det har från olika håll framförts att dagens förvaltning bör ändras om man vill få till stånd en mer hållbar fiskenäring. Ekosystemansatsen, en viktig ledstjärna för den gemensamma fiskepolitiken, innebär att förvaltningen ska skydda och återställa ekosystemens funktion och struktur och att människans roll i ekosystemet beaktas så att god ekologisk status uppnås i naturliga system. För sket innebär detta bl.a. att påverkan på icke-målarter, bottnar och sksamhällenas struktur och genetiska mångfald också ska tas i beaktande i förvaltningen. Man kan t.ex. behöva göra avvägningar på basis av hur sket påverkar icke kommersiellt nyttjade arter och hur ekosystemet i övrigt påverkas av ske och fiskemetoder, t.ex. näringsväven och andra komponenter i ekosystemet som sjöfågel, däggdjur och bottendjur. Ansatsen har även fått en central roll i arbete, även om mål för ekosystemansatsen inte finns definierat. I vision står bl.a. att verksamheten utgår från ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. Förvaltningen syftar till ett hållbart utnyttjande av fiskresursen som ekosystemens struktur och funktion bevaras. Ekosystemansatsen innebär också ett erkännande av människans rättighet att använda det ekosystemen producerar. När det gäller de långsiktiga möjligheterna för fiskenäringen att fortsatt kunna bedriva ett fiske är utvecklingen inom miljöområdet och havsmiljön av central betydelse. För att mer systematiskt kunna följa utvecklingen inom miljöområdet har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som följs upp av regering- 85Länsstyrelsen i m.fl., 2005. 86Fiskeriverket, 2007b. Ett viktigt underlag för regeringens uppföljning är den årsrapport som presenterar för regeringen. I årsrapporten redovisas resultaten av årliga uppföljningar samt dess prognoser för om de beslutade miljökvalitetsmålen kommer att uppnås fram . Återrapporteringen från regeringen till kring utvecklingen och tillståndet för miljökvalitetsmålen sker bl.a. i budgetpropositionen. För havsmiljöområdet kan miljömålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Giftfri miljö samt Ett rikt växt- och djurliv ses som särskilt viktiga. Formuleringarna av dessa fyra miljökvalitetsmål är följande. Hav i balans samt Levande kust och skärgård: och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Ingen övergödning: Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Giftfri miljö: Miljön ska vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Ett rikt växt- och djurliv: Den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Ar- ternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arterna ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Den bedömning som redovisar i årsrapporten för vartdera av miljökvalitetsmålen är att målen är mycket svåra att nå inom den utsatta tidsramen även om ytterligare åtgärder sätts in/genomförs. För de fyra angivna målen anges vidare i rapporten att man inte kan se någon tydlig utvecklingsinriktning för tillståndet i miljön. Fisk är en förnybar biologisk resurs I uppföljningen har inte ingått att analysera de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för bl.a. fiskresursen och havsmiljön. kan konstateras att miljöns tillstånd har direkt inverkan på fiskenäringens utveckling, som fiskenäringen genom sin verksamhet påverkar miljön. I uppföljningen har ett flertal aktörer pekat på fiskepolitikens och fiskenäringens betydelse för en långsiktigt hållbar utveckling av havsmiljön. Bland annat Miljövårdberedningen har pekat på att fisken fyller centrala funktioner i ekosystemen och bidrar genom dessa till viktiga naturvärden. måste förvaltas inom säkra biologiska gränser. Förvaltningen måste ske så att det är möjligt att långsiktigt säkra fiskresursen.87 Ett aktuellt exempel är en rapport från Världsnaturfonden som uppmärksammar att de nio inte lever upp till de åtaganden de lovat att genomföra för att skydda havsmiljön. Rapporten rankar hur länderna levt upp till internationella och regionala överenskommelser på havsmiljöområdet inom fem områden sjöfart, miljögifter, bevarande av biologisk mångfald, fiske och övergödning. I rapporten framförs att det bara är när det gäller att uppfylla överenskommelser för att få bukt med föroreningar och miljögifter som länderna har gjort tydliga framsteg. På fiskeområdet får samtliga underkänt.88 gör bedömningen att fisket under det gångna seklet haft den största direkta biologiska påverkan på det ekosystemet genom uttaget av fisk. konstaterar att råvarubristen är ett stort hot mot yrkesfiskets fortsatta utveckling, bl.a. vad gäller torsk och ål. För att kunna skapa långsiktigt lönsamma företag inom yrkesfisket krävs livskraftiga fiskbestånd att fiska på. I uppföljningen har ett flertal aktörer pekat på att beståndssituationen för vissa fiskarter inte är tillräckligt god. Från bl.a. Na- turvårdsverket har pekats på den drastiska tillbakagången för torsken i och överfiskets betydelse för detta. Bland annat i menar att det därför är viktigt att fångstuttaget fastställs på biologiska grunder och att återuppbyggnadsplaner för olika fiskarter antas. Situationen för bl.a. ålen har uppmärksammats av flera aktörer. I uppföljningen har framförts att miljöförstöring i kustområden, orsakad av såväl lokala som externa faktorer, har haft en negativ inverkan på fiskenäringen. Det har pekats på negativa reaktioner från konsumenter, både på grund av miljögifter i havet och på grund av att fisket inte upplevs ta tillräckligt stort ansvar för fiskresursen. Flera befarar att halten av dioxin i strömming och lax i kan stoppa fisket. Det har pekats på att svenska kuster och skärgårdar dessutom gradvis har utsatts för en ökande exploatering genom vägar och bebyggelse nära vattnet. Dessutom är en stor mängd vattendrag reglerade genom vattenkraftsanläggningar, vilket har medfört försämrade möjligheter för vandrande fiskarters lek och uppväxt. har tillsammans med 15 andra myndigheter, däribland , tagit fram förslag på åtgärder i en handlingsplan för havsmiljön. I handlingsplanen konstateras bl.a. att trots stora insatser är miljötillståndet i och fortfarande dåligt, bl.a. inger överutnyttjande av fiskbestånd stor oro. Bland förslagen finns ett antal som handlar om fisket, bl.a. att skona hotade djuphavsfiskar, att reglera antalet fiskedagar, att förbehålla visst fiske för passiva redskap, att införa fiskekonto för stabilare ekonomi och att starta yrkesutbildning för fiskare.89 87Miljövårdsberedningen, 2006. 88Världsnaturfonden, 2007.