rfr · GV0WRFR9 · 2008-01-30 00:00:00 — BEHANDLINGSPROGRAM OCH UTVÄRDERINGAR BILAGA 1 2007/08:RFR9 samhet och 17 män i jämförelsegruppen. Dessutom är tidsperspektivet kort: uppföljningen har gjorts efter att interventionen avslutats. Den stora bristen är dock uppföljningsmetoden, eftersom den endast består av en registeruppföljning av återfall i nya brott. Internationellt sett är det väl känt att brottsstatistik inte ger en rimlig bild av återfall när det gäller våldutövande män, varför intervjuer med den våldsutsatta kvinnan och mannens eventuellt nya partner kan betraktas som ett metodmässigt minimikrav när det gäller effektstudier på det här området (se Dobash m.fl. 1999, Gondolf 2002). ett exempel på samverkan för kvinnofrid Utväg Samverkan för kvinnofrid utarbetade stadskansli i samarbete med företrädare för tre utvalda stadsdelars socialtjänst, den kommungemensamma kris- och jourverksamheten, Kriminalvården, polisen, och hälso- och sjukvården en projektplan för ett treårigt försök med ett utvägsprojekt i som omfattade stadsdelarna , samt . Den praktiska verksamheten påbörjades . Verksamheten permanentades 2007 och den riktar sig numera till samtliga stadsdelar i stad.155 Verksamheten vänder sig till både förövarna (männen) och brottsoffren (kvinnor och barn). Syftet är att minska antalet fall av våld mot kvinnor och barn, både på kort och på lång sikt, samt att förbättra skyddet för dem som drabbas. Det ska nås genom följande åtgärder: Samordna berörda myndigheters insatser. Skapa en helhetssyn kvinnan, mannen och barnen måste få stöd, men inte tillsammans. Bedriva uppsökande verksamhet. Bidra till en förståelse av våldet som en makt- och kontrollhandling. Bedriva grupprogram för kvinnor, män och barn. Öka kunskapen om våld i nära relationer inom och mellan myndigheter. leds av en styrgrupp bestående av representanter från alla samverkande myndigheter. Styrgruppen träffas och har till uppgift att följa arbetet i och kostnader för projektet samt garantera att verksamhetens syfte och mål upprätthålls. 155 , Verksamhetsrapport . UTVÄG ETT EXEMPEL PÅ SAMVERKAN FÖR KVINNOFRID BILAGA 2 2007/08:RFR9 Personer som arbetar med basverksamheten vid de olika myndigheterna finns representerade i den externa arbetsgruppen. Syftet med mötena (fyra gånger pr år) är att stämma av det pågående arbetet på fältet och diskutera utvecklingsidéer som därefter presenteras för styrgruppen som fattar beslut i frågorna. Till styrgruppen finns en grupp knuten med representanter från ett antal olika verksamheter som på olika sätt arbetar med kvinnofrid, exempelvis kvinnojourer, och Kriscentrum för män. Huvuduppgiften för projektledaren är att ansvara för projektets utveckling och handledning för dem som arbetar i projektet samt att skapa ett kreativt arbetsklimat. Projektledaren deltar även i det operativa arbetet och tar den första kontakten med de våldsutsatta kvinnorna. Till varje verksamhetsgrupp (män, kvinnor och barn) finns en samordnare knuten. Personen ansvarar för att sätta samman lämpliga grupper och att tillsammans med projektledaren följa upp verksamheten i respektive grupp. Gruppledarnas uppgift är att leda de grupper av män, kvinnor och barn som har bildats utifrån en utarbetad modell för gruppverksamheten. Ett fåtal män söker sig frivilligt till och i huvudsak kommer männen i kontakt med verksamheten efter en polisanmälan om att en kvinna har blivit utsatt för våld. Efter att ett inledande förhör har hållits med mannen överlämnas en kopia av anmälan till manssamordnare som besöker polisen. Manssamordnaren kontaktar därefter mannen och erbjuder honom att delta i programverksamhet. I mansverksamheten används det tidigare beskrivna behandlingsprogrammet IDAP.156 träffade manssamordnaren 45 män i åldrarna . Av dessa valde 13 att påbörja IDAP, varav 12 fullföljde programmet. De män som valde att inte delta i gruppverksamheten angav bl.a. som skäl att de inte hade behov av hjälp eller att de ville få stöd i form av enskilda samtal. De sistnämnda hänvisades till Kriscentrum för män eller till socialförvaltningen i den egna stadsdelen.157 156Intervju med företrädare för Utväg . 157Utväg, Verksamhetsrapport . 2007/08:RFR9 BILAGA 2 UTVÄG ETT EXEMPEL PÅ SAMVERKAN FÖR KVINNOFRID som mannen kontaktas av manssamordnaren tas också en kontakt med den kvinna som anmält honom och hon erbjuds att delta i kvinnoverksamhet. I gruppen får hon träffa andra kvinnor i liknande situationer. Kvinnan får stöd och råd i föräldrarollen samt under rättsprocessen. träffade kvinnosamordnaren 151 kvinnor i åldrarna . 43 () av dessa valde att delta i gruppverksamheten.158 Några skäl till att kvinnor inte ville delta i verksamheten är att de hade flyttat från staden, de hade skyddad identitet eller boende eller att de över huvud taget inte ville förknippas med mannen.159 Även barn och ungdomar erbjuds att i delta i gruppverksamhet. Där får de möjlighet att prata om och bearbeta sina upplevelser i hemmet och de känslor de har gentemot sina föräldrar. Inledningsvis genomför barnsamordnaren ett antal enskilda samtal med barnet för att skapa en trygg situation och motivera barnet till att delta i verksamheten. Därefter placeras barnen i olika grupper beroende på ålder. Det finns en grupp för barn mellan , en grupp för barn mellan samt en grupp för tonåringar. Grupperna träffas , en gång i en termin under ledning av både en kvinnlig och en manlig terapeut. vid har gjort en utvärdering av Utväg och deltagarnas uppfattning om gruppverksamheten. Slutsatserna bygger på intervjuer med 8 kvinnor, 7 män och 6 barn som har fullföljt programmet. Det är värt att notera att utvärderingen visar att det har varit svårt att motivera männen till att delta. Kontakt har tagits med 83 män, men endast 17 av dessa har valt att delta i gruppverksamheten. Det förklaras i utvärderingen av att motivationsarbetet är tidskrävande och att många män inte vill erkänna sitt problem utan i stället skuldbelägger kvinnan. Om kvinnan väljer att delta i verksamheten finns däremot en tydlig koppling till ett större intresse från mannens sida. Vid de intervjuer som gjorts med 7 av de deltagande männen framgår att vissa uppfattar att synen på mannen som ensam ansvarig för våldshändelsen är både främmande och orättvis. En annan vanlig kritisk kommentar var att de visserligen var medvetna om det felaktiga med att använda våld men att även kvinnan utövar makt, fast på ett annat sätt. Flera av männen uppger att de medverkat i programmet på grund av att relationen varit komplicerad och att 158Utväg, Verksamhetsrapport . 159Intervju med företrädare för Utväg . UTVÄG ETT EXEMPEL PÅ SAMVERKAN FÖR KVINNOFRID BILAGA 2 2007/08:RFR9 båda parter har varit skyldiga till problemen. Sammantaget har männen ändå en positiv uppfattning av programmet och betonar att de har lärt sig både att förstå sig själva och partnern bättre. Vad gäller verksamheten för kvinnorna framgår det i utvärderingen att 1/3 av dem som har gjort en polisanmälan aldrig nås av på grund av praktiska problem. Av de kvinnor som har kontaktats har 3 av 10 tackat nej till ett första orienterande samtal om vad kan erbjuda. Av dem som har deltagit i individuella samtal är det bara som går vidare till gruppverksamheten. Tänkbara förklaringar till detta förhållande är enligt utvärderingen de känslor av rädsla, skuld och skam som kvinnan bär på. Av intervjuerna med kvinnorna dras slutsatsen att programverksamheten har lyckats mycket väl med att stärka kvinnornas självkänsla och gett dem en större förståelse för sin situation. Relationen till män ansågs också ha förbätt- rats då kvinnorna blivit mer medvetna om sitt egenvärde och sina rättigheter.160 160 , och , , Projekt intressentorienterad utvärdering, , 2007. Bilden illustrerar Kriminalvårdens regionindelning. De punkter som finns i bilden visar de orter där Kriminalvården bedriver verksamhet antingen vid frivårdskontor eller vid anstalter. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets