rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Det småskaliga yrkesfisket har en svag ekonomi och en hög medelålder bland yrkesfiskarna. Detta har konstaterats av flertalet aktörer som har ingått i uppföljningen. Bland de olika förklaringarna till detta pekar på att den tekniska utvecklingen, den ökade specialiseringen och de höga kraven på ekonomisk avkastning har gynnat de större fartygen, vilket har slagit hårt mot det småskaliga fisket. konstaterar att kustfisket även drabbas av sviktande fiskbestånd och minskade kvoter.140 Det småskaliga kustfisket har enligt svårt att konkurrera med det storskaliga fisket som bedrivs med större och mer rationella fartyg. I uppföljningen har generaldirektör framfört att det småskaliga fisket inte har utvecklat sin produktivitet. Det storskaliga fisket har haft en bättre produktivitetsutveckling. Han menar vidare att framtiden för det småskaliga fisket i är dyster och att det är nödvändigt med diversifiering av verksamheten, bl.a. genom förädling och turism. Han bedömer att det norr om kommer att förekomma lite yrkesfiske. Enligt hans bedömning är problemen mycket stora i , medan har bättre förutsättningar. Ett verktyg för att strukturera om fisket är skrotningsbidragen. har i en rapport konstaterat att utvecklingen har varit besvärlig för det småskaliga fisket: Inom fisket har utvecklingstendensen varit ökad storskalighet med bland annat färre antal yrkesfiskare i samtliga län som följd. Hårdast har detta slagit mot det småskaliga kustnära fisket. På orter där fisket har varit av stor betydelse påverkas även den lokala arbetsmarknaden, den allmänna servicenivån och allmänna kommunikationer m.m. Fiskets nedgång innebär även att kulturmiljövärden kopplade till fiskenäringen är hotade.141 I kustregionerna har fisket från icke-lokala fartyg ökat. Båtar inom segment 1, vilka är de som bedriver kustfiske med passiva redskap, fiskar nästan enbart 140Fiskeriverket, 2001 och 2007i. 141Fiskeriverket, 2007i. lokalt och flyttar sig inte mellan olika kuststräckor. Minskningen av det småskaliga och lokala fisket har fått till följd att antalet sysselsättningstillfällen på land (t.ex. inom beredningsföretag) samt förutsättningar för att behålla och utveckla en social och kommersiell service har minskat drastiskt i många områden. Det har enligt även blivit svårt att behålla nödvändig infrastruktur för fisket. har annan kustnära verksamhet ökat, bl.a. sjötrafik och fritidsaktiviteter. pekar på att det råder konkurrens om de begränsade resurserna. Konkurrensen om utrymmet i och nära vattnet gör det svårt för företag inom både vattenbruk, beredning och fiske att utvecklas. Ett stort problem för kustfisket är den begränsade resursen och skador från säl och skarv. Enligt har framför allt ostkusten drabbats hårt, eftersom fisket där till stor del bedrivs med små fartyg. Sill/strömming har varit ryggraden i kustfisket, men minskad efterfrågan och lägre priser har gjort att detta fiske har ersatts med andra målarter. Ålfisket utgör en viktig del av det svenska kustfisket. I har sälskador bidragit till att många fiskare har varit tvungna att sluta. Det minskade strömmingsfisket har gjort att salterierna har haft svårt att få tag på råvara. Från t.ex. länsstyrelserna längs har framförts att det småskaliga kustfisket har en svag ekonomi på grund av att näringen har haft svårt att rationalisera fisket på samma sätt som det mer storskaliga havsfisket. Andra orsaker till problemen för fisket längs är få fiskbara arter och begränsad produktionskapacitet. Dessutom pekas på att kostnaden för skador av säl och skarv har dragit ned kustfiskets lönsamhet. Särskilt sikfiske och strömmingsfiske med skötar har haft en mycket svag ekonomisk utveckling på grund av sälskador. För laxfiskets del pekas även på prispressen från importerad lax. Från bl.a. har i uppföljningen pekats på att det finns fisken som har en mer positiv ekonomisk utveckling. Ett sådant exempel är det fiske som bedrivs i , främst efter siklöja och strömming, men även till viss del lax. Enligt tjänstemän på ger strömming till surning och saltning bra ersättning och siklöjerommen ger mycket bra ekonomi. Med den relativt goda ekonomi som yrkesfiskarna i har kan investeringar göras i både maskiner och utveckling av nya marknader. Från länsstyrelserna vid framförs följande i en rapport : När det gäller de olika fiskena står löjfisket med den eftertraktade löjrommen i särklass. Även om fångsterna kan variera mellan 500 och finns det i grunden en god lönsamhet som gett utrymme för betydande investeringar.142 Från Syef har framförts att det under en rad av år har blivit svårare att överleva som fiskare. De små fiskelägena längs Sveriges kuster avfolkas, och detta beror enligt föreningen på dålig sysselsättning. kan det småskaliga fisket utvecklas , men då får inte alla regler som gäller det storska- 142 i län m.fl., 2005. liga belasta det småskaliga fisket.143 Länsstyrelserna på har konstaterat att det småskaliga fisket pekas ut som en viktig utvecklingsfaktor och aktör för att nå målet med ett långsiktigt hållbart nyttjande av fiskresurserna och en levande landsbygd. konstaterar länsstyrelserna följande: En paradox föreligger i det att som globalisering och ökad marknadsekonomi verkar mot färre, rationellare och lönsammare enheter, vilket slår mot mindre enheter med sämre lönsamhet, pekar fiskepolitiken ut ett småskaligt och kustnära fiske som prioriterat för ett hållbart fiske. Om marknadskrafterna ska råda, kommer det småskaliga yrkesmässiga fisket sannolikt att slås ut på relativt kort sikt och hela ostkustens fiske på något . Om politiken ska kläs i ord kommer det att innebära inskränkningar för det modernare tonnaget och dess tillträde till fisket i Ös- tersjön.144 I uppföljningen har även pekats på att det småskaliga, kustnära fisket har betydelse för turismen. Bland annat Skifo har framfört att de små fiskesamhällena i skärgården och vid kusten har en särskilt stor dragningskraft på turister. Kulturmiljön har i hög grad varit präglad av det småskaliga yrkesfisket. När det småskaliga fisket upphör så minskar underhållet av sjöbodar, garnhagar och små hamnanläggningar som är typiska för dessa miljöer, vilket i sin tur bidrar till minskad dragningskraft på turister och därmed även minskad näringsverksamhet i anslutning till turismen.145 Det svenska insjöfisket är ett småskaligt fiske som bedrivs på ett flertal arter med passiva redskap. För insjösket har de senaste årens ekonomiska utveckling enligt varit positiv med tillgång till hela EU-marknaden och med goda och växande bestånd av högprisarterna gös och insjökräftor. Gösen uppges ha gynnats av förhållandevis varma somrar. Det totala värdet på den levererade sken har enligt verket ökat . Det svenska insjöfisket är ekonomiskt beroende av ett fåtal arter. Ålfisket kommer att upphöra och det finns risk för att ökad konkurrens på exportmarknaden kan pressa priserna på fisk. Det finns dessutom en viss konkurrens med fritidsfisket om resursen. Insjöfisket har en rad olika möjligheter att fortsätta utvecklas. Från flera aktörer har i uppföljningen framförts att det finns en potential, bl.a. vad gäller fisket av gös i , och att det finns en potential att utveckla exporten till bl.a. . Landningsvärdet för gös är t.ex. så högt som landningsvärdet för torsk. I intervjuer med företrädare för verket betonas dock att insjöfisket inte handlar om några stora volymer. 143Webbplatsen och e-brev . 144Länsstyrelsen m.fl., 2005. 145Skifo, e-brev . I uppföljningen har flera av de intervjuade aktörerna pekat på den positiva utvecklingen i . Här har fiskare gått samman och arbetat för ett långsiktigt bra fiske. Enligt uppgift från har detta resulterat i höga priser och ett gott rykte som har gjort vidare investeringar möjliga. Från verket framförs att det i huvudsak är en bra bestånds- och prisutveckling som ligger till grund för den positiva utvecklingen i . har antalet yrkesfiskare i halverats. Marknaden för gös, kräfta och siklöjerom är stark, och enligt är bestånden av gös, kräfta och siklöja starka. Kostnaderna i fisket är låga och fiskarna bedöms i allmänhet ha ett gott marknadskunnande. Samarbetet mellan yrkesfiskarna och med myndigheterna bedöms vara gott. Beståndens storlek är enligt svårbedömda, och inverkan från fisket på bestånden varierar mellan olika sjöar.146 Ett av de län som har ingått i denna uppföljning är . I länet finns två största sjöar, och , samt ett stort antal övriga insjövatten. Länet är största fiskelän vad avser sötvattensfiske. Fisket har störst omfattning i och . Yrkesmässigt fiske förekommer även i sjöarna . mest omfattande yrkesmässiga insjöfiske bedrivs i . Detta gäller såväl antal yrkesutövare, fångstmängd som fångstvärde. Antalet yrkesfiskare uppgick till ca 200. fanns 70 licensierade yrkesfiskare för fiske i . Länsstyrelserna vid de har i en rapport gjort bedömningen att fiskbeståndens utveckling är den största begränsande faktorn för fortlevnaden och utvecklingen av yrkesfisket i . Yrkesfisket bedrivs från ett 40-tal fiskehamnar vilket medför att fisket enligt har stor betydelse för att bibehålla en levande skärgård. Antalet företag i de olika hamnarna varierar från den största, Spikens fiskehamn med 14 licensierade yrkesfiskare, till den privata bryggan som är hemmahamn för endast en yrkesfiskare. Av länets 61 licensierade yrkesfiskare i insjövatten bedriver 52 sin verksamhet i . I utövas fiske av 9 yrkesfiskare varav 4 även utövar fiske i några av de närliggande större sjöarna. Fisket utövas på heltid och i några få fall som binäring till skogs- eller lantbruk. Utöver de licensierade yrkesfiskarena tillkommer personal som är anställd på heltid eller deltid för att delta i försäljning och förädling av den fångade fisken. Från i bedöms att varje licensierad insjöfiskare lokalt genererar två helårsarbeten. Totalt innebär denna beräkning att ca 180 personer är beroende av det yrkesmässiga insjöfisket i länet. har i uppföljningen bedömt att det yrkesmässiga insjöfisket har en positiv utveckling med stora möjligheter till ett framtida stabilt och 146 , och 2007i; , intervju och , intervju . ekonomiskt bärkraftigt fiske. Efterfrågan på vildfångad insjöfisk har ökat, och priserna på den fångade fisken har ökat kraftigt . Det yrkesmässiga fisket i är stabilt med goda och ökade fångster av de viktigaste fiskarterna gös, abborre, sik och siklöja (löjromsberedning). Det yrkesmässiga fisket i har dock problem. De i fisket viktiga bestånden av och sik har minskat kraftigt . Flera faktorer som exempelvis utbyggd rening av det kommunala avloppsvattnet, minskad näringstillgång, klimatförändringar och överfiske kan i samverkan ha påverkat beståndens utveckling. Beståndet av signalkräfta har ökat kraftigt och utgör den ekonomiska grunden för det yrkesmässiga fisket i . kom av yrkesfiskets intäkter från kräftfisket. Det totala ekonomiska värdet av det yrkesmässiga fisket i är trots att fisket bedrivs i stort sett på en enda art betydligt högre än det någonsin varit tidigare. Det yrkesmässiga fisket i är enligt helt beroende av att kräftbeståndet inte drabbas av en nedgång på grund av sjukdomar eller av andra orsaker. har pekat på att i några fall är tillgången på fiskevatten ett hinder för fiskeföretagens utveckling. Det är ibland svårt att få arrende på enskilt vatten för fiske med exempelvis fasta redskap. Fiskets betydelse på nivå I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har fiskets betydelse studerats närmare på lokal nivå i . Spikens fiskehamn i är den största insjöfiskehamnen i . Fisket i kommunen är helt koncentrerat till , en halvö från . Antalet licensierade yrkesfiskare uppgår till 23, varav 14 har sin hemmahamn i fiskehamn och de övriga 9 har sina hemmahamnar vid den enskilda bryggan. Spikens fiskehamn är byggd med statliga medel och medel från . har fördelat platser och bryggor till yrkesfisket. All fångst landas i Spiken, där det finns fiskebodar med kyl och frys samt rum för beredning av den fångade fisken. I några av bodarna finns anläggningar för rökning av fisk samt separata avdelningar för försäljning av färsk och förädlad fisk. Sjöbodar har byggts upp av den enskilde fiskaren. Bodarna får endast användas för yrkesfiskets behov. Till detta kommer anställda inom beredning och kringservice som enligt kan beräknas till ca 40 årsarbetstillfällen. Beredningsverksamheten sker uteslutande genom mycket små företag, huvudsakligen drivna av yrkesfiskare, vilka har beredning som ett komplement till fisket.148 menar att både fisket och fisketurismen har stor betydelse för kommunen och nämner att fiskeläget Spiken är uppbyggt kring både aktiva fiskare och fisketurism. Från kommunen uppskattas att fisket ger 147 i , e-brev samt i m.fl., 2005. kommunen ca 50 årsarbeten och totalt ca 100 arbetstillfällen (inklusive förädling, vattenbruk och fisketurism). Från kommunen har i uppföljningen vidare betonats att fisket i kan betraktas som hållbart, till skillnad från havsfisket. Det gör att det enligt kommunen finns en potential för en fantastisk framtid för fisket i . Enligt kommunen är en förutsättning dock att alla inblandade aktörer synliggör dagens situation samt fortsätter att förvalta resurserna på ett hållbart sätt och också sörjer för återväxten hos yrkeskåren. Det finns annars en risk att framtidsutsikterna schabblas bort.149 3.7 Förädling, försäljning och konsumtion av fisk 3.7.1 Mottagning och distribution av fisk Det finns flera svenska fiskehamnar som är av stor betydelse för fiskenäringen. Det rör sig dels om landningshamnar dit fångsten levereras, dels hemmahamnar för fiskefartygen, dels servicehamnar för fisket. landades fisk i ca 300 svenska landningshamnar och landningsplatser. De tio största landningshamnarna svarade för av volymen och av värdet. Hamnarna är belägna längs hela kusten. Bland hamnarna kan bl.a. , , , och nämnas. Dessutom landas fisk i danska hamnar, bl.a. , Köge, och Hirtshals. I finns hamnar längs hela kusten, vilket medför relativt korta avstånd från fångstplats till landningsplats. Enligt behöver flera av dessa hamnar moderniseras för att kunna erbjuda yrkesfiskarna god service. Det finns enligt uppgift många mindre hamnar med små landningskvantiteter som har svårt att tillgodose fiskarnas krav, liksom att upprätthålla kraven på hög kvalitet vid mottagning och hantering. Flera aktörer har uppmärksammat problem kring fiskehamnarna, särskilt på ost- och sydkusten. Som exempel kan nämnas att länsstyrelserna vid i en rapport har pekat på att ett minskande antal fiskeföretag medför att antalet hamnar har minskat. Detta har försvårat för kvarvarande fiskare att nå ut till marknaden med samordning av transporter. Även hamnarnas infrastruktur kajer, slipar, isverk etc. har fått ett mindre underlag, vilket ökat kostnaderna för att underhålla och vidmakthålla dessa. I vissa län längs ostkusten har tidigare fungerande fiskehamnar successivt tagits över av fritidsbåtar. Vidare kan nämnas att Skifo har pekat på att läget är svårt för många av de små fiskehamnarna på grund av det minskande småskaliga fisket.150 149Lidköpings kommun, e-brev . 150Fiskeriverket, 2007i och Skifo, e-brev . Distribution från hamn till fiskhandlare m.m. Huvuddelen av handeln med fisk sker via fiskauktionerna på , där också huvuddelen av beredningsindustrin finns. Länsstyrelserna på har pekat på att transport av fångsten till auktionerna tar tid, är kostsam och kan innebära en kvalitetsförsämring innan fisken når konsumenten. Det konstateras att mottagningen av fisk blir allt kostsammare ju glesare det är mellan yrkesfiskarna. Länsstyrelserna har konkretiserat problemen i distributionen på följande sätt: Det finns en konsumtionsmarknad för strömming, men fisket i regionen har problem att nå ut till marknaden. Brister i infrastrukturen (mottagning, beredning) gör att man i stor utsträckning är hänvisad antingen till att avsätta små mängder på lokala marknader till ett lågt pris i jämförelse med priset i större tätorter eller till att sälja stora mängder till lågt pris. Det låga priset gör det svårt för enskilda fiskeföretag att själva investera i ökad förädling. Ett exempel är att en fiskare i t.ex. får /kg strömming som sedan säljs hel för /kg i fiskaffär i , men för /kg i Norrköping.151 har genomfört intervjuer med både aktiva och före detta yrkesfiskare. Utifrån intervjuerna konstaterar att det i de flesta insjöar finns fungerande distributionssystem, varför insjöfiskare inte upplever logistiken från bryggan till köparen som ett stort problem. Fisket i insjöarna är inriktat på arter som betingar ett relativt högt pris som kan bära relativt höga transportkostnader. När det gäller saltvattenfisket tycks transportkedjan mellan landningshamn och köpare enligt fungera väl på väst- och sydkusten. Fisk och skaldjur landas antingen vid auktion, beredningsindustri eller transporteras med lastbil från landningsplatsen. I de flesta fall rör det sig om så stora kvantiteter att kostnaden blir överkomlig eller samtransporter kan ske med annan fisk eller andra varor. Längs stora delar av ostkusten finns däremot logistikproblem. Av undersökning framgår att fiskare i är vana vid att klara transporter på egen hand eller i samverkan. Fiskeföretagens ekonomiska styrka på grund av det lönsamma fisket efter siklöja har också gett dem ett handlingsutrymme som saknas i angränsande län. I området mellan och verkar logistiken däremot vara ett problem. Transportkostnaderna blir för höga i förhållande till försäljningsintäkterna. Enligt är en anledning till problemen och de höga kostnaderna på denna kuststräcka dels de stora avstånden, dels att volymfisken strömming har försvunnit som kostnadsbärare. De andra arterna uppges ha svårt att klara transportkostnaderna. I undersökningen pekas det vidare på att det är ett problem att det på ett antal platser i i praktiken inte finns någon konkurrens mellan uppköparna. Ett problem som lyfts fram i undersökning är att föreningar som t.ex. Gävlefisk har leveransplikt kvar i stadgarna, vilket tvingar fiskande medlemmar att sälja till föreningen de skulle kunna få högre 151 i m.fl., 2005. priser vid försäljning till annan uppköpare. Gävlefisk är den enda fiskarägda försäljningsföreningen som finns kvar på kusten mellan och . Fiskare som är medlemmar i föreningen kan inte sälja till någon annan. garanterar föreningen, enligt , inte längre hämtning av fisken vid bryggan. Flera aktörer har i uppföljningen pekat på vikten av att kunna garantera regelbundna leveranser av fisk och skaldjur. i har framfört att det för beredningsindustrin är mycket viktigt att tillgången på råvara är tillräcklig. Stora mängder råvara importeras till industrin, främst från Norge.152 3.7.2 Vidareförädling av fisk och diversifiering Fiskberedningsindustrin i har ett stort produktutbud. Huvuddelen av värdet kommer från olika former av sillprodukter. Den svenska beredningsindustrin fanns i 24 kommuner med totalt 207 företag som bedrev verksamhet på 218 ställen. har antalet företag ökat med . Flest arbetsställen återfinns i med 75 beredningsindustrier. En tredjedel av de sysselsatta finns i kommun. Den storskaliga beredningsindustrin domineras av få och stora företag med stor export av förädlade produkter. Dessa företag är inte beroende av svenska kvoter och landningar eftersom råvarorna i stor utsträckning hämtas utanför EU. Den småskaliga beredningsindustrin är däremot oftast beroende av dagliga landningar av färsk fisk. uppskattar att importberoendet värdemässigt uppgår till . Sysselsättningen inom beredningsindustrin har minskat till följd av rationaliseringar och minskad omsättning. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har det från flera håll förts fram att förädlingen går alltmer mot stordrift. En yrkesfiskare från som intervjuats under uppföljningen menar att svensk förädling av sill snart är borta, medan beredningsindustrin i t.ex. växer. Svensk beredningsindustri importerar fisk av den fisk som används uppges vara svenskfångad. Fiskaren menar att fiskgrossister importerar fisk från jordens alla hörn i stället för att köpa svensk fisk.153 Yrkesfiskaren har av tradition varit en råvaruproducent som levererat sin fångst vid kaj, till beredningsindustrin eller direkt till handeln. I uppföljningen har dock flera aktörer pekat på att det kan vara positivt om yrkesfisket kompletteras med annan verksamhet. En sådan möjlighet för yrkesfisket kan vara 152Länsstyrelsen i , e-brev . 153Fiskeriverket, 2007i och webbplatsen samt yrkesfiskare, intervju . beredning och vidareförädling av fisk. En annan möjlighet som har framhållits är satsningar på fisketurism och annan upplevelsenäring. En tredje möjlighet kan vara att kombinera fisket med vattenbruk, t.ex. mussel- och ostronodlingar. I uppföljningen har de olika aktörerna i första hand uppmärksammat möjligheten att kombinera yrkesfiske med förädling av fisk. Exempelvis uppger i län att stimulerar till småskalig företagsverksamhet inom fiskesektorn vad gäller t.ex. vidareförädling. Från uppges att vidareförädling är en av de två handlingsvägar som finns för fiskeföretagens utveckling och som förordas av för att rädda näringen, nämligen fisketurism och vidareförädling av de egna fångsterna.154 Från SFR uppges att inom kust- och insjöfisket säljer och bereder många yrkesfiskare sin fisk själva. Specialiseringen är dock mer utpräglad inom fisket ute till havs efter sill, strömming och torsk. Denna bild bekräftas i denna uppföljning. Enligt uppgift har ett flertal försök att öka yrkesfiskets medverkan i förädlingsledet genomförts . Som exempel kan nämnas att insjöfiskarna i vidareförädlar den fångade fisken. Rökning och fileing av fisk och lokal fiskhandel bedrivs numera av flera fiskare för att öka värdet av fångsten. Några mindre företag tar även emot fisk för rökning. Efter förädling distribueras fisken till fiskbutiker och övriga matbutiker runt . Ett annat exempel kan tas från sydkusten och det kustnära fisket. Länsstyrelserna i och uppger i en rapport att många fiskare på sydkusten har startat förädling och egenförsäljning av fisk och att de på så vis har kunnat mångdubbla värdet av den egna fångsten. Många av dessa företag uppges ha haft en mycket snabb tillväxt, och flera fiskare har på heltid gått över till denna verksamhet samt även anställt personal. Från har pekats på att förädling av fisk och fisketurism är två möjligheter för fiskeföretagens fortsatta utveckling.155 Även har konstaterat att ett flertal fiskare har någon form av vidareförädling av fisken för att skapa ett mervärde och därmed få ut ett högre pris på sina produkter. Verket pekar dock på att när fiskare börjar med vidareförädling uppstår andra kostnader. Bland annat innebär livsmedelsföreskrifternas krav att investeringar måste göras för att uppfylla olika hygienkrav. har gjort bedömningen att den småskaliga beredningen kan utgöra en kompletterande verksamhet och en förutsättning för ett småskaligt fiskes möjlighet att överleva. Den småskaliga beredningsindustrin är oftast beroende av dagliga landningar av färsk fisk. Verkets generaldirektör menar att för en fiskare som förädlar sin fisk behövs en mycket mindre fångst för att finansiera företag och fartygsbesättning än för den yrkesfiskare som inte bedriver förädling.156 Verket gör bl.a. följande bedömning: 154Länsstyrelsen i län, e-brev . 155Carlberg, 2007, i m.fl., 2005 samt , e-brev . 156Fiskeriverket, och intervju . En fortsatt utveckling mot diversifierade företag förväntas kunna bidra till fler livskraftiga företag inom sektorn. En tydlig tendens är att fiskare, speciellt inom det småskaliga fisket, bereder sin egen fångst. Detta kan öka företagets omsättning, som företagets sårbarhet minskar.157 Från har i uppföljningen framförts att det inte är vanligt med kontakter mellan yrkesfisket och förädlingen, bl.a. eftersom beredningsindustrin uppges vara inriktad på den storskaliga marknaden. Från regionen menar man att fiskenäringen inte har några kunskaper om t.ex. det detaljerade regelverket för livsmedelsområdet: