rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Det kan också finnas krav från uppdragsgivaren att arbetsinsatsen faktureras via ett bolag. Enligt uppföljningsgruppens bedömning är det rimligt att scenkonstnärer med 5 UPPFÖLJNINGSGRUPPENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG F-skattsedel kan ta ut en ersättning som överstiger den lön som betalas ut till anställda. Därmed blir det möjligt för dem att göra privata pensionsavsättningar som ger pensionsvillkor som liknar dem som anställda har. Uppföljningen har visat att scenkonstnärernas pensionsvillkor försämrats som en följd av 1990-talets pensionsreform och av att scenkonsten i allt högre utsträckning utvecklats till en frilansarbetsmarknad. Den har emellertid även visat att pensionsvillkoren förbättrats i vissa avseenden, t.ex. genom en utökning av antalet tjänster vid allianserna inom scenkonstområdet och genom att arbetsmarknadens parter tecknat avtal som innebär en skyldighet för arbetsgivarna att betala in till de anställdas tjänstepensioner. Uppföljningsgruppen anser att staten har ett övergripande ansvar för att de pensions- och arbetsmarknadsvillkor som tillämpas inom scenkonstområdet med statligt stöd ger scenkonstnärerna rimliga pensionsvillkor. Mot bakgrund av detta anser uppföljningsgruppen att regeringen bör ta initiativ till att förbättra möjligheterna för sångare och dansare att få stöd i form av utbildning, karriärväxlings- och karriärutvecklingsinsatser som syftar till fortsatt arbete efter det att de uppnått en ålder då de inte längre har de fysiska förutsättningarna att prestera på en hög konstnärlig nivå, en fortsatt utbyggnad av allianserna inom teater-, dans- och musikområdet bör eftersträvas eftersom de anställda frilansarna då får pensionsvillkor som liknar dem som gäller för tillsvidareanställda scenkonstnärer. Pensionsavgifternas påverkan på det kulturpolitiska utfallet Uppföljningsgruppen kan konstatera att huvuddelen av de problem som uppmärksammats i uppföljningen vad gäller tjänstepensionsavgifternas påverkan på det kulturpolitiska utfallet ryms inom ramen för de frågor som en särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att se över. Resultatet av denna utredning ska redovisas . Uppföljningsgruppen bedömer att det sannolikt kommer att ta innan de förslag utredningen presenterar kan få ett fullständigt genomslag eftersom förändringar i gällande pensionsvillkor normalt kräver långa övergångsperioder. Uppföljningsgruppen anser därför att det finns behov av att vidta åtgärder som i det korta perspektivet motverkar de negativa effekter som det nuvarande avgiftssystemet ger upphov till för de statligt understödda scenkonstinstitutionerna vad gäller bl.a. kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet inom scenkonstområdet. 5 UPPFÖLJNINGSGRUPPENS SLUTSATSER OCH FÖRSLAG regeringen bör skyndsamt ombesörja att en analys görs av det ekonomiska utfall som övergången till institutionsspecifika innebar för i första hand sång- och dansinstitutionerna som underlag för ett eventuellt ställningstagande om det finns skäl att genomföra en engångsvis justering av nivåerna på institutionernas statsbidrag, regeringen bör ge i uppdrag att i sin bidragsgivning till scenkonstinstitutioner med statligt stöd ta hänsyn till att det relativt sett blivit dyrare för teaterinstitutioner att finansiera satsningar på dans- och musikteaterverksamhet som en följd av de anslags- och kostnadsförändringar som övergången till institutionsspecifika tjänstepensionspremier inneburit, regeringen bör undersöka vilka möjligheter det finns att ge institutionerna stabilare planeringsförutsättningar genom att införa en begränsning av hur omfattande en institutions tjänstepensionsavgift för en enskild scenkonstnär får vara. Detta skulle även minska risken för att vissa scenkonstnärer till följd av höga pensionsavgifter får svårt att hitta en anställning. Frågan om scenkonstnärernas pensioner har varit aktuell sedan pensionsreformen beslutades . I detta avsnitt redovisas en sammanfattning av regeringens och ställningstaganden i frågan och framåt. I budgetpropositionen för skrev regeringen att pensionsreformen fick konsekvenser som föreföll mindre lämpliga för konstnärer inom bl.a. dans- och musikområdena. Mot denna bakgrund bildades en informell arbetsgrupp inom med företrädare för , och samt för berörda konstnärsorganisationer med uppgift att finna lösningar på de problem som uppstått. Vid kulturutskottets behandling av propositionen förutsatte utskottet i sitt budgetbetänkande för att regeringen i nästa års budget skulle redovisa hur långt arbetet fortlöpt och vilka åtgärder som kunde bli aktuella. I budgetpropositionen föreslog regeringen att scenkonstinstitutionernas pensionspremieinbetalningar skulle anpassas till de faktiska pensionskostnaderna. Detta skulle, enligt regeringen, innebära en ökning av premieinbetalningarna med totalt ca som statsbidragen till institutionerna skulle justeras i motsvarande mån. Enligt regeringen skulle därmed den totala statliga insatsen för de institutionsanställdas pensioner tydliggöras. Institutionernas ökade premieinbetalningar innebar även att deras kostnader för den särskilda löneskatten ökade. Genom tilläggsbudgeten kompenserades institutionerna för detta genom en höjning av statsbidraget till institutionerna på motsvarande (prop. 2000/01:100). Därmed hade totalt ca förts över till scenkonstinstitutionernas anslag från andra delar av statsbudgeten. I budgetpropositionen redovisades även att det internt inom pågick en översyn av statens tjänstepensionsåtaganden för olika grupper inom scenkonstområdet och hur tjänstepensionerna samverkade med regelverket för den allmänna pensionen, att och Teatercentrum preliminärt enats om att införa en kompletterande tjänstepension för fria teatergrupper. Regeringen angav att den såg positivt på initiativet och att den hade för avsikt att se över villkoren för statsbidragen till fria grupper i syfte att underlätta en anslutning till pensionsavtal. 2008/09:RFR1 BILAGA 1 FRÅGANS TIDIGARE BEREDNING I kulturutskottets budgetbetänkande angav utskottet att det delade regeringens inställning att generella regelverk på andra samhällsområden måste ta hänsyn till de speciella villkor som gäller för konstnärerna. Utskottet avsåg att följa det arbete som bedrevs för att få till stånd nödvändiga förändringar vad gäller tjänstepensionerna vid scenkonstinstitutionerna med statligt stöd och förutsatte att regeringen även skulle redovisa hur långt arbetet fortlöpt. Utskottet utgick vidare från att den aviserade översynen av de fria gruppernas pensionsförhållanden skulle ske skyndsamt. I budgetpropositionen föreslog regeringen att de som tillfördes teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattades av det statliga pensionssystemet skulle föras över från anslag 28:2 till respektive sakanslag. Scenkonstnärernas pensioner behandlades inte närmare i kulturutskottets budgetbetänkande . Frågan behandlades inte heller närmare i budgetpropositionen och kulturutskottets budgetbetänkande . tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2001:90) med uppdrag att utreda hur gällande trygghetssystem inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet. I budgetpropositionen redovisade regeringen att man tagit emot resultatet av utredningen och trygghetssystemen (SOU 2003:21). Regeringen konstaterade att det nya pensionssystemet trätt i kraft /03 och att detta bl.a. påverkat pensionsvillkoren för den konstnärliga personalen med låg pensionsålder genom att deras pension efter blir sämre om de inte kan arbeta och ha förvärvsinkomster ända fram till dess. att en arbetsgrupp i , där även företrädare för arbetsmarknadens parter ingått, har arbetat med frågan utan att någon lösning kunnat nås, att den avsåg att bjuda in arbetsmarknadens parter till ett förutsättningslöst arbete för att hitta en skyndsam och hållbar lösning av pensionsfrågan för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Angående inriktningen på arbetet angav regeringen att en fördjupning skulle göras vad avser tänkbara pensionslösningar samt frågan om möjligheter till utbildning och karriärbreddning som syftar till fortsatt arbete. Vad gäller pensionsvillkoren för anställda vid de fria grupperna angav regeringen att staten kraftigt ökat insatserna för de fria teater-, dans- och musikgrupperna. förstärktes det statliga stödet till de fria grupperna med . Detta gjorde, enligt regeringen, det möjligt för att vid sin bidragsgivning bl.a. ge ökat utrymme för att kunna tillämpa rimliga arbetsvillkor. Enligt vad rapporterat till regeringen var det dock fortfarande svårt för flertalet grupper att klara av att betala avtalsenliga löner och kostnader för sina pensionsåtaganden gentemot personalen. I kulturutskottets budgetbetänkande gjordes en utförlig genomgång av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. FRÅGANS TIDIGARE BEREDNING BILAGA 1 2008/09:RFR1 följande med hänvisning till betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen. Utredaren konstaterar att pensionerna i det allmänna pensionssystemet för flertalet konstnärligt yrkesverksamma kommer att bli lägre än i det tidigare ATP-systemet som en följd av den nya livsinkomstprincipen. För flertalet frilansande och egenföretagande konstnärer kommer det att bli betydande försämringar på grund av att de saknar avtalspensioner. Vidare anser han att ett särskilt problem kommer att uppstå för konstnärliga yrkesgrupper på de offentliga scenerna, som har en lägre pensionsålder än den som gäller för arbetsmarknaden i övrigt. Därtill kan nämnas att pensionsvillkoren för konstnärliga egenföretagare oftast är ytterst knappa. De kommer därför i stor utsträckning att omfattas av det allmänna ålderspensionssystemets garantipension. I kulturutskottets betänkande behandlades fyra motioner om scenkonstnärernas pensionsvillkor. Motionsyrkandena bestod bl.a. i en begäran om att regeringen skyndsamt skulle hitta lösningar på pensionsproblematiken inom området, att regeringen skulle vidta insatser för att underlätta karriärväxling samt förslag om förbättrade pensionsvillkor för anställda vid de fria grupperna. Utskottet underströk att det var angeläget att regeringen skulle påbörja arbete med att hitta lösningar på pensionsproblematiken inom scenkonstområdet i enlighet med vad som angavs i budgetpropositionen. Utskottet ansåg att det var angeläget att regeringen och arbetsmarknadens parter i sina diskussioner om pensionsfrågan vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna noga skulle gå igenom de försämringar för konstnärsgrupperna som tycktes ha blivit konsekvensen av det nya ålderspensionssystemet. Enligt utskottet borde följande frågor belysas. Effekterna av införandet av den s.k. livsinkomstprincipen i det allmänna pensionssystemet för de konstnärer som har en förhållandevis kort yrkeskarriär och går i pension . Behovet av karriärplanering för de konstnärsgrupper som har låg pensionsålder, t.ex. dansarna. Effekterna av den tvingande regel i LAS som ger arbetstagaren rätt men inte skyldighet att stanna kvar i anställningen till eftersom det från teaterhåll har hävdats att denna bestämmelse kan vålla olägenheter för institutionernas konstnärliga verksamhet. Då det gäller pensionsförhållandena för scenkonstnärer vid de fria grupperna angav utskottet att det noterat att bedömt att det trots den uppräkning av statsbidraget som gjordes för är svårt för flertalet fria grupper att betala rimliga löner och göra pensionsavsättningar. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att det var angeläget att en dialog förs med dessa grupper i syfte att analysera möjligheten till en förbättring av arbetsvillkoren. I en sådan dialog borde, enligt utskottet, bl.a. effekterna av treåriga bidrag belysas. Utskottet utgick från att regeringen noga skulle följa utvecklingen även inom detta område. 2008/09:RFR1 BILAGA 1 FRÅGANS TIDIGARE BEREDNING Utskottet konstaterade att de frågor som tagits upp motionsvägen om pensionsvillkoren för scenkonstnärerna ägde hög aktualitet och att regeringen aktivt verkade för att komma till rätta med de problem som otvivelaktigt fanns då det gäller pensionerna vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. beslutade , i enlighet med reservation 3 i kulturutskottets betänkande Teater, dans och musik, att ge regeringen till känna att det fanns ett behov av en översyn av relationen mellan verksamhets- och projektbidrag för de fria grupperna samt att det behövdes en snar lösning på frågan om hur pensionerna för de fria grupperna skulle lösas (bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:202). I budgetpropositionen angav regeringen att det arbete som bedrivits rörande pensionsfrågor vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna varit konstruktivt och att arbetet skulle fortsätta. Med hänvisning till detta föreslogs att skulle tillföras sektorn, varav avsåg engångsvisa åtgärder och 15 miljoner till att finansiera införandet av en kompletterande ålderspension vid institutionerna med statligt stöd. Resterande medel syftade till att kompensera institutionerna för att deras pensionspremier ökat mer än vad som beräknades i samband med att kostnaderna synliggjordes 2001. Regeringen beslutade att de pensionspremienivåer som gällde för vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner inte skulle räknas upp utan gälla även . Av beslutet framgår att regeringen avsåg att återkomma med ett nytt förslag om hur skillnaden mellan slutliga och preliminära avgifter skulle finansieras. Premierna motsvarade eftersom regeringen tidigare beslutat att tillfälligt stoppa en uppräkning av . I kulturutskottets budgetbetänkande noterades regeringens beslut att stoppa uppräkningen av institutionernas premiepensionsavgifter och att återkomma med förslag på finansieringen av de höjda avgifterna med stor tillfredsställelse. Enligt utskottets mening hade regeringen tillsammans med och kommit fram till en långsiktigt hållbar lösning som skulle ge de berörda institutionerna en möjlighet att ta ansvar för pensionskostnadernas fortsatta utveckling. Utskottet ställde sig även positivt till att regeringen avsåg att i fortsatt dialog med arbetsmarknadens parter göra en översyn av den. s.k. PISA-förordningen som reglerar pensionen för scenkonstnärer vid 63 institutioner med statligt stöd. I budgetpropositionen lämnade regeringen förslag på en lösning av frågan om finansieringen av pensionspremiekostnaderna för personalen vid de statligtstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. tillfördes till olika pensionslösningar för personalen vid institutionerna. Med denna och tidigare anslagsförstärkningar samt omprioriteringar hade sammanlagt avsatts för detta ändamål enligt regeringen. Regeringen angav att institutionerna fortsättningsvis själva skulle bära premiepensionskostnaderna för sin personal. Regeringen angav vidare att FRÅGANS TIDIGARE BEREDNING BILAGA 1 2008/09:RFR1 man avsåg att fullfölja arbetet med översyn av den s.k. PISA-förordningen och att frågan om karriärväxling i samband med tidig pensionsavgång skulle prövas i det arbetet. Regeringen föreslog en förstärkning av anslaget till de fria grupperna med , varav 12 miljoner avsåg en engångsvis satsning. Enligt regeringen skulle förstärkningen förbättra förutsättningarna för rimliga arbetsvillkor för aktörerna i den fria scenkonsten samt ge bättre förutsättningar för att vidareutveckla den professionella dansen, Dansnät och vissa musikgenrer, såsom bl.a. jazz, nutida konstmusik samt folk- och världsmusik. I kulturutskottets budgetbetänkande gjordes en genomgång av olika frågor som varit aktuella angående scenkonstnärernas pensioner under föregående år. Utskottet avstyrkte vidare ett antal motioner som tog upp dels vissa pensionsfrågor vid de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna, dels vid de fria grupperna. Utskottet förutsatte att regeringens arbete med att fullfölja översynen av den s.k. PISA-förordningen skulle ske skyndsamt och att regeringen om så behövdes skulle återkomma till i frågan. Vad gällde pensionsvillkoren vid de fria grupperna konstaterade utskottet att statens stöd till de fria grupperna budget ökades med jämfört med föregående år för att bl.a. ge dessa kulturarbetare bättre förutsättningar för rimliga arbetsvillkor. I budgetpropositionen angav regeringen att man avsåg att fördjupa arbetet med de pensionsfrågor som berör arbetstagare vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna som omfattas av den s.k. PISA- förordningen med målsättningen att åstadkomma en helhetslösning inom nuvarande kostnadsramar. välkomnade regeringens aviserade planer på att genomföra en fördjupning av arbetet i sitt budgetbetänkande . beslutade regeringen om direktiv för utredningen inriktning och arbetsformer (dir. 2007:99). Kommittén ska bl.a. se över kulturpolitiken, dess inriktning och arbetsformer. I uppdraget ingår även att pröva hur försörjningsmöjligheterna för kulturskapare kan främjas. I budgetpropositionen angav regeringen att det är nödvändigt att bredda den tidigare aviserade fördjupningen av arbetet med pensionsfrågorna inom scenkonstområdet genom att tillsätta en särskild utredning med uppgift att se över pensionsförhållandena för området. Regeringen konstaterade att pensionsfrågorna vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna som omfattas av den s.k. PISA-förordningen är komplexa. De svåröverskådliga effekter som regelverket och finansieringen kan ge upphov till skapar, enligt regeringen, en osäkerhet hos berörda institutioner och anställda. En starkt bidragande orsak till effekterna är att det statliga tjänstepensionssystemet som ligger till grund för PISA-förordningen är svårt att applicera på de villkor som gäller för personalen på området. Sammantaget behövs det, enligt regeringens bedömning, ett tjänstepensionssystem som är anpassat till de speciella förhållanden och villkor som råder för området. Regeringen fattade beslut om utredningens direktiv (dir. 2008:34). 2008/09:RFR1 BILAGA 1 FRÅGANS TIDIGARE BEREDNING Regeringen föreslog att bidrag till tjänstepensioner och kompletterande ålderspensioner i fortsättningen ska ingå i scenkonstinstitutionernas ordinarie verksamhetsbidrag. Som en följd av detta fördes medel över från anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete till anslag 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, anslag 28:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och samt anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Fallstudier vid tre institutioner och en fri grupp Operan är ett av staten helägt aktiebolag, vars verksamhet främst utgörs av opera och balett. gavs 124 operaföreställningar fördelade på fem nya produktioner och åtta tidigare uppsatta produktioner samt 68 balettföreställningar fördelade på åtta nya produktioner och fem tidigare uppsatta produktioner. Operan genomför vidare nationella och internationella turnéer samt anordnar konserter, barn- och ungdomsverksamhet m.m. omsatte bolaget , varav utgjordes av ett statligt driftstillskott. Målet för statens bidrag till Operan är att institutionen ska vara den i ledande institutionen inom opera och balett och som nationalscen vara ett föredöme för andra vad gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet, vårda och främja det nationella kulturarvet inom operans och balettens områden, stödja nyskapande svensk opera- och balettkonst genom att beställa och framföra nya verk av tonsättare, författare och koreografer, ha en bred repertoar med både klassiska och moderna verk, nå en så bred och stor publik som möjligt, genom hög kvalitet och bevarad nationell egenart kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands och i det internationella samarbetet. Ungefär hälften av Operans personal, räknat i antalet årsverken, är konstnärlig personal. Totalt motsvarade Operans personal 551 årsverken . Av dessa utgjorde opera- och orkesterverksamheten vardera ca 110 årsverken och baletten 70 årsverken. Huvuddelen () av årsarbetskraften bestod av tillsvidareanställd personal. Detta gäller för såväl den konstnärliga personalen () som den övriga personalen (). Viss konstnärlig personal, såsom sångsolister på internationell nivå, regissörer, dirigenter, scenografer och koreografer, engageras regelmässigt på kortare kontrakt. Enligt Operans ledning finns det både ekonomiska och konstnärliga fördelar med att orkestern, balett-, solist- och körensemblen till övervägande del utgörs av tillsvidareanställd personal. Detta har bl.a. att göra med att Operan har en repertoar som spelas under flera säsonger. Sångsolister och dansare övar t.ex. in nya produktioner som de kan medverka i en BILAGA 2 FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP Enligt Operan kräver ett långsiktigt konstnärligt utvecklingsarbete en personell stabilitet i ensemblerna, och man bedömer att det inte är möjligt att bibehålla den höga kvalitet som den svenska nationalscenen för opera och balett bör representera utan fasta ensembler. Vidare är tillsvidareanställda scenkonstnärer oftast mer engagerade i det konstnärliga utvecklingsarbetet än de som anställs under korta perioder. I tabellen nedan redovisas ett antal nyckeltal som beskriver Operans kostnader för personalens löner och pensionsavgifter 2007. Operans kostnader för löner och tjänstepensionsavgifter m.m. Löner o sociala avg. tjänstepensionsavgifternas andel av de totala kostnaderna tjänstepensionsavgifternas andel av de totala lönekostnader Arvoden till konstnär med F-skatt I tabellen särredovisas kostnaden för de tjänstepensionsavgifter som Operan är skyldig att betala enligt kollektivtavtal. Utöver dessa avgifter betalar institutionen även in avgifter till det allmänna pensionssystemet på motsvarande av en inkomsttagares lön och andra förmåner. Av tabellen framgår att Operans kostnader för tjänstepensionsavgifter uppgick till 2007. Det motsvarar av de samlade kostnaderna för löner, sociala avgifter och pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgjordes till av tjänstepensionspremier som betalades enligt PISA- förordningen och till av kostnader för till avgiftsbestämd tjänstepension enligt kollektivavtal (PA 0335) samt till av skatt på inbetalda pensionspremier. Operans pensionskostnader uppgick till ca 2004 och har därefter ökat kraftigt. beräknas pensionskostnaderna uppgå till ca . Operan bedömer att institutionen har fått kompensation av staten för huvuddelen av kostnadsökningen fram . då de institutionsspecifika premierna började tillämpas ökade de ofinansierade pensionskostnaderna med , enligt Operans beräkningar. Ledningen räknar vidare med en ofinansierad kostnadsökning på , vilket totalt ger en ofinansierad kostnadsökning på . 35 I PA 03 ingår två avgiftsbestämda pensioner: Individuell ålderspension (IÅP) och Kompletterande ålderspension (Kåpan). Avtalet beskrivs mer utförligt i kapitel 3. FALLSTUDIER VID TRE INSTITUTIONER OCH EN FRI GRUPP BILAGA 2 Pensionspremieavgifterna varierar mellan olika delar av Operans personal. I tabellen nedan redovisas vilket genomsnittligt påslag som pensionspremierna innebar på lönekostnader för olika grupper av scenkonstnärer . Det genomsnittliga pensionsavgiftspåslaget för dansarna låg på , för koristerna på och för solisterna på . Det procentuella påslaget för dessa grupper är avsevärt högre än de pensionspremier som Operan betalade för musiker () och för den administrativa personalen (). Löner och genomsnittligt pensionsavgiftspåslag för olika grupper av scenkonstnärer vid Kungl. Den särskilda löneskatten har inte medräknats i pensionspåslaget, dvs. Operan har ytterligare kostnader för pensionsavgifterna i form av en skatt på motsvarande av de institutionen betalar till SPV. Pensionspremieavgifterna varierar även mellan olika scenkonstnärer. I tabellen nedan redovisas vilka löner och pensionspremieavgifter som Operan betalade för fyra dansare . Tre av dansarna tjänade mellan och .