rfr · GW0WRFR5 · 2008-12-09 00:00:00 — Inventering av pågående forskning inom transportområdet 2008 Riksdagstryckeriet, , 2008 förväntas under /09 behandla flera transportpolitiska frågor av strategisk vikt för framtiden. Det gäller bl.a. riktlinjer för investeringar i trafikens infrastruktur för perioden 20102021, transportpolitiska mål, trafiksäkerhetsfrågor och organisationsfrågor. förväntas även behandla en forskningspolitisk proposition under samma . Med tanke på forskningens centrala roll för kunskapsuppbyggnad och analys inom transportområdet är det viktigt att utskottsbehandlingen tillförs aktuell information från forskningsvärlden. För att skapa förutsättningar för ett utvidgat beslutsunderlag inför utskottsbehandlingen har trafikutskottet låtit utföra en kartläggning av pågående transportforskning inom utskottets beredningsområde. Kartläggningen har strukturerats på olika forskningsaktörer och forskningsområden. För att möjliggöra att kartläggningen kan användas som en smidig ingång för fördjupad information ges hänvisningar till olika forskningsprojekt och deras webbadresser. Följande ledamöter av utskottet har fungerat som referensgrupp för inventeringen: (), (m), (), (), (), () och (). Underlaget till denna rapport har tagits fram av forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningsfunktionen vid (). I arbetet med att sammanställa materialet har även pol. kand. , praktikant vid , bistått. Från trafikutskottets kansli har kontaktpersoner varit kanslichef och föredragande . I sammanhanget kan vidare nämnas den uppföljning av transportforskningen som trafikutskottet tidigare låtit genomföra (Transportforskning i en föränderlig värld, 2004/05:RFR1). Metod ...................................................................och avgränsningar Forskning .....................................................inom transportområdet 2008 Nationell ................överblick omfattning, utförare och finansiärer Nationell ..................................samordning av transportforskningen 2.2.1 ..........................Nationell strategi för transportrelaterad FUD Uppföljningar av FUD - strategin Huvudsakliga ...........statliga aktörer inom finansiering av transport-FUD 3.5 Bransch ...............................- och myndighetsgemensamma program Forskningssamarbete .....................inom EU inom transportområdet 4.2 ERA ...........................................................................................-NET International ...................................................() beslutade vid sitt sammanträde att låta göra en inventering av pågående forskning inom transportområdet. I inventeringen redovisas pågående insatser med statlig finansiering inom forskning, utveckling och demonstration (FUD) inom transportområdet. Den nu genomförda inventeringen är en redovisning av de huvudsakliga statliga aktörerna för finansiering av transport-FUD och de forskningsområden dessa prioriterar samt starka forskningsmiljöer som får stöd av dessa aktörer. Totalt investerades under av statliga medel i civil transportrelaterad FUD. Detta innebar en påtaglig ökning jämfört med föregående uppföljning (avseende 2005) då satsningen var totalt . För var motsvarande summa . Det fanns ett tiotal myndigheter som finansierade transportrelaterad FUD, varav de fyra största var , , och . Budgeten fördelades per statliga aktörer enligt följande: Årlig budget (mnkr) Antal pågående FUD-projekt med statlig finansiering inom transportområdet Cirka 1 600 FUD-projekt pågår inom transportområdet och ca 500 projekt tillkommer . De fördelar sig per finansiär enligt följande: nya FUD-proj/år Det finns ett stort antal utförare av transportrelaterad FUD. Några exempel på utförare med många projekt inom forskning är (), KTH, , , univer- 2008/09:RFR5 SAMMANFATTNING sitet, , , samt en rad statliga och privata forskningsinstitut. Därutöver har , större företag inom fordonsindustrin, konsultföretag och kommuner en rad projekt, sannolikt inom området utveckling och demonstration. De enskilt största FUD-projekten mätt i anslagsmedel återfinns ofta i utvecklings- och demonstrationsprojekt, i de gemensamma satsningarna i branschprogrammen samt vid de starka forskningsmiljöerna. Huvudparten statliga av medel gick till FUD som är relaterad till vägtrafik (), spårtrafik (), luftfart () och sjöfart (). Den mest påtagliga förändringen jämfört med i fördelningen mellan transportslagen är att satsade FUD-medel på luftfart har ökat från till som FUD- satsningar på spår har minskat från till . Anledningen är dels att den totala satsningen har ökat främst på vägtrafikrelaterad FUD, dels att procentuellt sett en stor ökning har gjorts på luftfart. Samlad strategi för FUD till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem beslutade att låta genomföra en uppföljning om transportforskningens inriktning, omfattning och samhällsnytta efter den reformering av den offentliga forskningsfinansieringen som genomfördes /01. Regeringen uppdrog sedermera åt att i samarbete med , , , , och ta fram en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem (). Av strategin framgick att FUD-utförarsidan var för fragmentiserad, att finansiärernas satsningar delvis var bristfälligt koordinerade, att långsiktiga och uthålliga finansieringsformer var en bristvara, att svenska FUD-miljöer hade svårt att konkurrera om EU-medel samt att finansieringsformerna inte alltid var resurseffektiva och fokuserade. I strategin föreslogs mål med FUD-miljöer som har internationell slagkraft. För att målen ska nås behövs förändringar både på FUD-utförarsidan och bland finansiärerna av transportrelaterad FUD. Ett paket om fem, till stor del samverkande åtgärder, föreslogs i strategin: Resurseffektiva målinriktade insatsformer. Etablera och utveckla starka FUD-miljöer. Tydligare samverkan och ansvarsdelning mellan myndigheterna. SAMMANFATTNING 2008/09:RFR5 Resultat av åtgärder inom strategin har, genom TRANSAM-samarbetet, i uppdrag att följa upp den nationella FUD-strategin. Uppföljningar har visat att ett stort antal gemensamma initiativ har tagits för att stärka och samordna den svenska transportforskningen. FUD-strategins förslag på åtgärdspaket har fått ett förhållandevis stort genomslag. Ett av de viktigaste förslagen var att skapa starka forskningsmiljöer. Detta har lyckats väl i och med att myndigheterna nu gemensamt satsar medel i centrumbildningar och andra starka forskningsmiljöer. Genom TRANSAM har samverkan och fördelning av ansvaret mellan finansiärerna förbättrats. Detta har skett genom etablerandet av samtalsarenor för myndigheterna inom olika områden där representanter för myndigheterna ges tillfälle att träffas kontinuerligt och diskutera gemensamma frågor. Olika insatser har gjorts för att samordna och effektivisera myndigheternas arbete med programskrivning och utlysning av forskningsmedel. Arbetet att prioritera EU-dimensionen har fortsatt, bl.a. genom att få till en ökad forskningssamverkan inom EU samt genom att främja svenskt deltagande i EU:s transportrelaterade FUD-program. Ett mått på framgång i det europeiska samarbetet är att bedöms erhålla mer resurser än vad som förs in i systemet. beslutade vid sitt sammanträde att låta göra en inventering av pågående forskning inom transportområdet. förväntas under /09 behandla flera transportpolitiska frågor av strategisk vikt för framtiden. Det gäller bl.a. riktlinjer för investeringar i trafikens infrastruktur för perioden 20102021, transportpolitiska mål, trafiksäkerhetsfrågor och organisationsfrågor. förväntas även behandla en forskningspolitisk proposition under samma . Med tanke på forskningens centrala roll för kunskapsuppbyggnad och analys inom transportområdet är det viktigt att utskottsbehandlingen tillförs aktuell information om forskningsvärlden. För att skapa förutsättningar för ett utvidgat beslutsunderlag inför utskottsbehandlingen finns därför behov av att en kartläggning genomförs av transportforskningen inom utskottets beredningsområde. I sammanhanget kan vidare nämnas den uppföljning av transportforskningen som trafikutskottet tidigare låtit genomföra (Transportforskning i en föränderlig värld, 2004/05:RFR1). 1.2 Metod och avgränsningar Det finns en omfattande information om svensk transportforskning, som är spridd på många olika källor med varierande struktur och åtkomst. Inventeringen har utgått från tidigare gjorda undersökningar samt en genomgång av befintligt underlag huvudsakligen på Internet. Det finns flera sätt att strukturera en redovisning av transportforskningsområdet, t.ex. utifrån transportslag, sakområden, forskningsutförare, utifrån forskningutvecklingdemonstra- tionsprojekt samt utifrån finansiärsperspektivet. Eftersom data redan fanns sammanställt och tillgängligt hos forskningsfinansiärerna i den form som kartläggningen ställde krav på, valdes ett finansiärsperspektiv. En utgångspunkt för forskningsfinansierande myndigheter vid utformningen av olika program har varit statsmakternas beslutade riktlinjer och resurser som angivits i tidigare forsknings- och trafikpolitiska propositioner. har regeringen presenterat nya förutsättningar i form av den forskningspolitiska propositionen. Det arbetet har föregåtts av ett omfattande utrednings- och planeringsarbete bl.a. vid dessa myndigheter, t.ex. i form av forsknings- och innovationsstrategier1. Sannolikt kommer inriktningen på forskningsprogrammen att ändras framöver där en rad omvärldsfaktorer har 1 Ett ytterligare viktigt underlag för kommande inriktningar har varit det förslag till reviderade transportpolitiska mål som överlämnades till regeringen . Hållbar tillgänglighet förslag till nytt mål för transportpolitiken, , . 1 INLEDNING 2008/09:RFR5 I denna kartläggning har utgångspunkten dock varit befintliga forskningsprogram vilka sannolikt kommer att revideras, vilket gör att strukturen för kartläggningen har ett relativt tidigt bäst före datum. I inventeringen redovisas pågående insatser inom forskning, utveckling och demonstration (FUD) inom transportområdet. Redovisningen omfattar de huvudsakliga statliga aktörerna för finansiering av transport-FUD och de forskningsområden som dessa prioriterar samt starka forskningsmiljöer som får stöd av dessa aktörer. Till respektive forskningsområde och redovisning av starka forskningsmiljöer finns webblänkar där områdena beskrivs utförligare, bl.a. pågående forskningsprojekt. I arbetet har samtliga berörda myndigheter kontaktats och dessa har levererat underlag om pågående forskningsprojekt. Detta har kompletterats med insamling av underlag från finansiärernas webbplatser. Myndigheterna har givits tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till inventeringen för att kvalitetssäkra underlaget. En grupp ledamöter i trafikutskottet har fungerat som referensgrupp med avseende på inriktningen. Gruppen har haft följande sammansättning: (), (m), (), (), (), () och (). I bilaga 1 finns en ordlista där vanligt förekommande förkortningar redovisas och förklaras. 2 Forskning inom transportområdet 2008 Transportforskningen spänner över och ett brett område, med en rad finansiärer och forskningsutförare. Begreppet transportforskning inrymmer såväl teoretisk och grundläggande kunskapsuppbyggande grundforskning som vardagsnära demonstrationsprojekt. Ofta används begreppet FUD som inbegriper forskning, utveckling och demonstration. Med forskning menas problemlösning på vetenskaplig grund utifrån teori, metod och modell som bedrivs vid universitet, högskola, institut och företag. Med utveckling avses att göra forskningsresultat tillämpliga. Utveckling är ett steg på väg mot genomförande av resultat från forskning eller annan kunskap. Med demonstration menas att omsätta utvecklingsresultat i pilotprojekt för att med hjälp av prototypverksamhet testa resultat som kan leda till introduktion av nya arbetsmetoder och ny teknik inom transportsystemet. FUD-projekt bedrivs inom ett flertal ämnesområden och är ofta tvärvetenskapliga. FUD-projekt bedrivs inom följande sektorer: vägtransporter, järnväg, luftfart, sjöfart, telematik och IT och kollektivtrafik. 2.1Nationell överblick omfattning, utförare och finansiärer Informationen om svensk forskning på transportområdet är omfattande. Problemet är, som nämnts tidigare, att den ofta är spridd på olika miljöer där både struktur och åtkomst varierar. Det finns ansatser till att skapa en nationell överblick av samtliga pågående FUD-projekt inom transportsektorn. VTI har på uppdrag av gjort en förstudie om att utveckla en nationell databas över FUD-projekt inom transportområdet. Förstudien avrapporterades och innehöll bl.a. förslag till en struktur för en nationell databas som kan ge möjligheter att beskriva olika FUD-projekt: utförare, inriktning, finansiering, resultat etc. Frågan om en fortsatt utveckling av en nationell databas bereds, bl.a. inom ramen för TRANSAM (se avsnitt 2.2.1). Av VTI:s förstudie2 framgick att det bedrevs ca 1 600 forskningsprojekt inom transportområdet och ca 500 projekt tillkom . De fördelade sig på finansiärerna enligt följande: 2 Nationell projektdatabas över pågående FUD-projekt inom transportområdet, VTI, . FORSKNING INOM TRANSPORTOMRÅDET 2008 2008/09:RFR5 nya FUD-proj/år Som framgår av tabellen är och dominerande vad gäller antalet finansierade FUD-projekt följt av och . Totalt investerades under av statliga medel i civil transportrelaterad FUD4. Detta innebar en påtaglig ökning jämfört med föregående uppföljning (gällande 2005) då satsningen var totalt . För var motsvarande summa . Det fanns ett tiotal myndigheter som finansierade transportrelaterad FUD, varav de fyra största var , , och . Budgeten fördelades per statliga aktörer enligt följande: Årlig budget (mnkr) En fördelning av de statliga medlen framgår även av figur 1. Fördelning av statliga medel 3Redovisning av övriga aktörer finns i avsnitt 3.6. 4Uppföljning av nationell strategi för transportrelaterad FUD åren 20062007. . 2008/09:RFR5 2 FORSKNING INOM TRANSPORTOMRÅDET 2008 Huvudparten av de statliga medlen gick till FUD som är relaterad till vägtrafik () medan spårtrafik, luftfart och sjöfart tillsammans utgör sammanlagt fördelade i enlighet med figur 2. Den mest påtagliga förändringen jämfört med i fördelningen mellan transportslagen är att satsade FUD- medel på luftfart har ökat från till som FUD-satsningar på spår har minskat från till . Anledningen är dels att den totala satsningen har ökat främst på vägtrafikrelaterad FUD, dels att procentuellt sett en stor ökning har gjorts på luftfart. Långsiktiga program och möjlighet att omprioritera resurser En tydlig tendens har varit större samlade satsningar i program och centrumsatsningar. Detta innebär en långsiktighet mot vissa områden, men mindre utrymmen för omprioriteringar. Transportforskningsområdet präglas av det stora inslaget av branschprogram, riktade framför allt mot fordonsområdet. Dessa omfattar en stor andel av de samlade resurserna. Som ett exempel utgick av VINNOVAs transportbudget till branschprogrammen, till starka forskningsmiljöer och resterande resurser till programutlysningar och internationellt arbete. har betydande resurser förts in i branschprogrammen, såväl från staten som från industrin. satsades gemensamt 350 till i branschprogrammen. är budgeten varav ca från staten (se utförligare redovisning avsnitt 3.6). Det finns ett stort antal utförare av transportrelaterad FUD. Några exempel på utförare med många projekt inom forskning är VTI, KTH, , Lunds 2 FORSKNING INOM TRANSPORTOMRÅDET 2008 2008/09:RFR5 universitet, , , , samt en rad statliga och privata forskningsinstitut. Därutöver har , större företag inom fordonsindustrin, konsultföretag och kommuner en rad projekt, sannolikt inom området utveckling och demonstration. De enskilt största FUD-projekten mätt i anslagsmedel återfinns ofta i utvecklings- och demonstrationsprojekt, i de gemensamma satsningarna i branschprogrammen samt vid de starka forskningsmiljöerna. 2.2 Nationell samordning av transportforskningen 2.2.1 Nationell strategi för transportrelaterad FUD Regeringen uppdrog 2004 åt att i samarbete med , , , , och ta fram en samlad strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem. En sådan nationell strategi för transportrelaterad FUD överlämnades till regeringen i maj 2004.5 Den problembild som identifierades i strategin var att FUD-utförarsidan var för fragmentiserad, att finansiärernas satsningar delvis var bristfälligt koordinerade, att långsiktiga och uthålliga finansieringsformer var en bristvara, att svenska FUD-miljöer hade svårt att konkurrera om EU-medel samt att finansieringsformerna inte alltid var resurseffektiva och fokuserade. I strategin föreslogs mål med FUD-miljöer som har internationell slagkraft. För att målen ska nås behövs förändringar både på utförarsidan och bland finansiärerna. Ett paket om fem, till stor del samverkande åtgärder föreslogs i strategin: Resurseffektiva målinriktade insatsformer. Etablera och utveckla starka FUD-miljöer. Tydligare samverkan och ansvarsdelning mellan myndigheterna. I FUD-strategin anges vidare prioriterade områden: Miljö: alternativa drivmedel, effektiva energiomvandlare, emmissioner. Säkerhet, sårbarhet och trygghet. Av strategin framgick även en ansvarsfördelning mellan de statliga finansiärerna när det gäller samordningsansvaret för olika FUD-områden som pekas ut som särskilt viktiga. 5 Nationell strategi för transportrelaterad FUD, , VP 2004:01 . 2008/09:RFR5 2 FORSKNING INOM TRANSPORTOMRÅDET 2008 För att samordna satsningarna har en grupp för transportforskningssamordning (TRANSAM) bildats. TRANSAM är ett rådgivande forum där frågor av gemensamt intresse för de deltagande myndigheterna behandlas. TRANSAMs uppgift är att stödja myndigheterna i deras FUD-satsningar på transportområdet. Fokus ligger på FUD-frågor av intresse för flera myndigheter. TRANSAM leds av en styrgrupp med representanter för myndigheterna. En stor del av samordningen sker i arbetsgrupper (bl.a. Miljö, Kollektivtrafik, Trafiksäkerhet, och logistik, EU-samordning). Dessa hanterar bl.a. nya satsningar och ansökningar som kan vara av gemensamt intresse. En viktig grund för verksamheten är att skapa en helhetsbild av FUD-aktiviteterna inom området. I TRANSAM ingår , , , , , Luftfartsstyrelsen, Mistra, , , , , , . Dessutom ingår (adjungerade till gruppen). I den tidigare infrastrukturpropositionen (prop. 2005/06:160) gav regeringen stöd till de bedömningar som redovisats beträffande forskningsinriktning och samordningsansvar i den nationella FUD-strategin. Regeringen bedömde det viktigt att berörda myndigheter samverkar bättre och att ansvaret för skilda insatsområden tydligare klarläggs. Regeringen ansåg därför i linje med FUD-strategin och remissinstansernas synpunkter att TRANSAM borde ges en stärkt roll. Regeringen noterade att hade avsatt resurser för att leda detta arbete och gav stöd åt ambitionen att svara för en årlig översyn av de samlade satsningarna inom transportforskningsområdet 2.2.2 Uppföljningar av FUD-strategin har, genom TRANSAM-samarbetet, i uppdrag att följa upp den nationella FUD-strategin . FUD-strategin har följts upp av VINNO- VA två gånger, 2006 och under 20086. Av uppföljningarna framgår att ett stort antal gemensamma initiativ har tagits för att stärka och samordna den svenska transportforskningen. FUD-strategins förslag på åtgärdspaket har fått ett förhållandevis stort genomslag. Ett av de viktigaste förslagen var att skapa starka forskningsmiljöer. Detta har lyckats väl i och med att myndigheterna nu gemensamt satsar medel i centrumbildningar och andra starka forskningsmiljöer. Ett annat förslag i strategin var att samverka och fördela ansvaret mellan finansiärerna. Detta har skett genom att det har skapats samtalsarenor inom olika områden där representanter för myndigheterna ges tillfälle att träffas kontinuerligt och diskutera gemensamma frågor. TRANSAMs arbetsgrupper har som främsta funktion att utbyta information och se till att undvika dubbelarbete inom respektive ansvarsområde. Därutöver har det givits stora möjligheter till att ta egna initiativ för att göra utredningar, kunskapssammanställningar, att samfinansiera projekt samt att skapa myndighetsgemensamma 2 FORSKNING INOM TRANSPORTOMRÅDET 2008 2008/09:RFR5 Olika insatser har skett för att samordna och effektivisera myndigheternas arbete med programskrivning och utlysning av forskningsmedel, bl.a. har och infört användningen av idéskisser i utlysningsprocessen. Utvecklingen bekräftas av uppföljningen 2008. Ett förslag i den senare uppföljningen är att styrgruppen ska delas upp i en mindre beslutande grupp där de större forskningsfinansiärerna träffas och en större grupp där informationsutbyte och samarbetsfrågor tas upp. Ett förslag i FUD-strategin var att prioritera EU-dimensionen genom att få till en ökad forskningssamverkan i samt genom att befrämja svenskt deltagande i EU:s transportrelaterade FUD-program. deltagande har fallit relativt väl ut och lyckas erhålla mer resurser än vad som förs in i systemet7. Av uppföljningen 2008 framgår att den europeiska och internationella dimensionen är och kommer att vara allt viktigare. Arbetet med förhandsbesked, planeringsbidrag och medfinansiering bör struktureras och finansieras på ett bättre sätt, både inom myndigheterna och inom TRANSAM. EU- gruppen kan utvecklas till en ännu mer strategisk grupp, både när det gäller att utveckla FUD-miljöernas konkurrenskraft och när det gäller att påverka de europeiska ramprogrammen. Ett förslag i uppföljningen 2008 är att en uppdatering och revidering av FUD-strategin bör göras när omorganisationen av transportmyndigheter och övriga myndigheter inom TRANSAM är genomförd, men redan nu kan analyser av TRANSAM:s roll och strategier för myndigheternas samarbete nationellt och internationellt påbörjas. 7 Enligt underhandsuppgift från uppföljningen 2008. 3 Huvudsakliga statliga aktörer inom finansiering av transport-FUD Som framgår ovan dominerar fyra statliga myndigheter finansieringen av transport-FUD; , , och . och har uttalade roller som forskningsfinansiärer, medan och är såväl beställare, finansiärer som användare av FUD inom transportområdet. Dessa skillnader präglar utformningen av program och insatser inom transport-FUD för de olika myndigheterna. Nedan finns en redovisning av respektive myndighets prioriterade områden samt starka forskningsmiljöer som stöds. Till varje redovisning finns exempel på FUD-projekt som bedrivs inom respektive program eller forskningsmiljö. VINNOVAs verksamhet inom transportområdet syftar till att utveckla transportsystemet och dess infrastruktur så att det främjar en hållbar tillväxt och bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås. stödjer forskning som emanerar ur befintliga och potentiella framtida behov inom industrin och i offentlig sektor. Denna typ av forskning är ofta av multidisciplinär karaktär. Forskningen kan vara såväl grundforskning som behovsmotiverad forskning. finansierar och är involverat i ca 520 pågående forskningsprojekt inom transportområdet. finns en budget om för FUD-projekt inom transportområdet, varav ca är direkt riktade till de olika fordonsbranschprogrammen och för flyg- och rymdforskningsprogram. De flesta projekt, såväl pågående som avslutade finns beskrivna i VINNOVAs projektkatalog.8 är delaktig i flera bransch- och myndighetsgemensamma program. Dessa program redovisas utförligare i avsnitt 3.5. Inom transportområdet har prioriterat tre program9: Innovativa fordon, farkoster och system (effektivare fordon och miljöteknik). Innovativa logistiksystem och godstransporter (näringslivets transportbehov). Infrastruktur och effektiva transportsystem (policyunderlag). 8http:///Resultat/Sok-i-projektkatalog/. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD har därutöver ett sjösäkerhetsprogram.