rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — I stället för att ta vara på erfarenheter av praktiskt fiske från näringen har uppgifterna därifrån betraktats med misstro. Frågan om förbättrad kommunikation har inte drivits med prioritet av myndigheten och har inte tagits på tillräckligt stort allvar. Om man tror att förvaltningens legitimitet är beroende av näringens tilltro till regelverk och beslut så måste betydligt större ansträngningar göras för att förbättra den vetenskapliga bedömningens anseende bland yrkesfiskarna.375 Länsstyrelserna på har konstaterat att det inom fiskenäringen finns en misstänksamhet gentemot de beståndsanalyser som tas fram av forskningen som underlag för myndighetsbeslut. Från SFR har framförts att rådgivningen bygger på data från yrkesfiskare, men tidsmässigt stämmer inte råden med verkligheten. Forskare borde vara ombord på fiskefartygen; då skulle man enligt SFR:s ordförande få en mer enig syn mellan forskare och yrkesfiskare. I ett underlag till har framförts att de biologiska bedömningarna kan förbättras genom att de vetenskapliga analyserna utökas med former för systematisk inhämtning av iakttagelser och erfarenheter från fiskesektorn. 373Yrkesfiskare, brev . 374Yrkesfiskare, intervju . 375Carlberg, 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET I uppföljningen har pekats på att insatser görs för att öka förståelsen mellan forskare, myndigheter och yrkesfiskare. Ett sådant exempel kan hämtas från , där fiskare i norra har arrangerat en utbildning för bl.a. forskare och tjänstemän.376 Ett annat exempel är att har bjudit in fiskare för att gemensamt räkna torskrekryteringen på ett alternativt sätt. Tanken är att undersöka platser där fisket anser att småtorsken finns. Bland annat vill få förslag om var yrkesfiskare tycker provtagningarna ska genomföras, vilka båtar och redskap en sådan undersökning skulle använda och vilken tid som skulle vara lämplig. En bakgrund till initiativet är att det mellan yrkesfiskarna och forskarna finns delade meningar om hur man ska få kunskap om bestånden i havet. Den normala beståndsuppskattningen baseras på biologiska undersökningar gjorda av tyska, danska och svenska forskningsfartyg . Enligt fiskeorganisationerna är andelen småtorsk i mycket större än den som forskarna har skattat från fiskprovtagningar. För att närma sig varandra i den diskussionen kan enligt ett första steg vara att gemensamt lösa frågan som rör fiskrekryteringen. vill, tillsammans med fiskemyndigheterna i och , försöka göra en alternativ rekryteringsuppskattning som i högre grad tar till sig fiskarnas syn på situationen. För att kunna genomföra detta är det viktigt att forskarna får exakt information från yrkesfiskarna om var småtorskarna finns. Fiskare bjuds därför nu in att lämna information till om de yngsta ålderklasserna. När denna information och kunskap har samlats in, kommer enligt forskarna tillsammans med yrkesfiskarna att utarbeta en plan för undersökning av unga torskar i västra och östra Från i har framförts att har en viktig sammanhållande roll i alla verksamheter som har med fiske att göra. Näringslivsavdelningen handhar EU:s strukturstöd till fisket och kontakterna med när det gäller dessa stöd. Naturresursfunktionen/fiske arbetar med att utveckla vattenbruk och yrkesfiske. Tillsammans med bl.a. näringslivsavdelningen arbetar funktionen för utveckling av turistfisket. arbetar också med de biologiska frågorna runt fisket samt tillståndsgivning i en rad olika sammanhang.378 i betonar vikten av att staten har kännedom om lokala förhållanden när de utformar regler samt utför tillsyn och inspektioner. Detta är viktigt för medborgarnas syn, tilltro och acceptans för staten när det gäller fiskefrågor. är den statliga myndighet som enskilda medborgare och lokala företag ofta vänder sig till för att få hjälp, 376Länsstyrelsen i och i , 2005, , intervju , , 2007, , 2007r. 378Länsstyrelsen i , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET stöd och rådgivning när det gäller exempelvis regionala fiske-, fiskevårds- och fiskenäringsfrågor. Länsstyrelsetjänstemannen är ofta, på grund av det fysiska avståndet, den enda representanten för staten som vanliga medborgare, fiskeföreningar och de lokala småföretagen personligen träffar för att diskutera regionala fiske-, fiskevårds- och fiskenäringsfrågor. Utan kunskap om de lokala och regionala förhållandena är det exempelvis mycket svårt att utföra den myndighetsutövning som avser prövning av tillstånd och dispenser enligt fiskelagstiftningen. Det kräver i sin tur att tjänstemannen inom sakområdet fiske har hög kunskap om fiskelagstiftning, fiskebiologi, fisketeknologi, resursförvaltning och ekonomi. Från i uppges vidare att de har goda kontakter med organisationer och företrädare för det yrkesmässiga insjöfisket, fritidsfisket, sportfisket och fiskevattenägarna samt allmänheten. Tjänstemän vid upplever att de olika intressenterna har en mycket intensiv kontakt med för råd, anvisningar och upplysningar i en mängd olika frågeställningar som berör fisket. Tjänstemännen menar att för samtliga verksamheter inom insjöfisket, vattenbruket och fisketurismen har alla de myndigheter som kommer i kontakt med samma positiva syn på verksamheternas utveckling som . Som exempel nämns att alla kommuner där det yrkesmässiga fisket är etablerat är mycket positiva till verksamheten. Förutom att lokalt, regionalt och nationellt leverera färsk och förädlad fisk har det yrkesmässiga insjöfisket en positiv inverkan på all turism i närområdet genom tillgång till fisk.379 Yrkesfiskare i har framfört att i många fall är bra, och fiskare i menar att kontakterna med är enbart positiva. Tjänstemännen där upplevs vara behjälpliga. land pekas även på att Fiskekommunerna är ett bra organ, där även är med.380 I uppföljningen har ingått att översiktligt studera den danska modellen för att förankra forskningens råd om uttag av fisk hos fiskenäringen i . Enligt uppgift från är modellen uppbyggd på följande sätt. () och fiskeriundersökningar (DFU) har ett samarbetsavtal som omfattar planläggning och koordinering av av biologiska data ombord på danska fiskefartyg samt kontroll av kvaliteten på insamlade data. Det finns en styrgrupp och två arbetsgrupper. Styrgruppens uppgifter är följande. att godkänna insamlingsplanerna och att säkra att insamlingsplanerna är representativa för fiskena att värdera kvaliteten på insamlade data 379Länsstyrelsen i , e-brev . 380Yrkesfiskare, e-brev och intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET att diskutera hur insamlade data används. Styrgruppen består av ordföranden för DF och chefen för samt representanter från de två arbetsgrupperna där representanter finns från såväl fisket som myndigheten. En arbetsgrupp ansvarar för och och den andra för och . att utarbeta detaljerad plan för på fiskefartygen samt även annan datainsamling att koordinera datainsamlingen, välja ut och etablera kontakt med fartyg att säkra löpande information från fiskare, bl.a. genom att utarbeta informationsmaterial att gå igenom data och värdera om det är representativt för de skilda fiskena att sammanställa två halvårsrapporter. Utöver mötesaktiviteten ska DFU säkra att det sker en löpande orientering till DF om aktiviteter inom samarbetsavtalet.381 har övertagit ansvaret för landnings- och kvalitetskontrollen från . utför dock den fysiska kontrollen av fisket till sjöss, vilket t.ex. innebär att de kontrollerar att fiskefartygen använder godkända redskap och att inte fredad fisk finns i fångsten. har dessutom fått ett övergripande ansvar för uppföljning av sådan fisketillsyn som bedrivs av länsstyrelser och fisketillsynsmän.382 har krav successivt införts på att större fartyg ska övervakas med hjälp av satellitföljare.383 Alla svenska fiskefartyg som är längre än har därför en sändare ombord som automatiskt sänder en rapport varje timme till . Rapporten innehåller uppgift om var fartyget befinner sig, tidpunkt för rapporten samt vilken kurs och fart fartyget har. Uppgifterna används av för att kontrollera att fartygen har varit i de områden som fiskaren anger i fiskeloggboken. Även använder uppgifterna för att kontrollera att fartygen inte befinner sig i förbjudna områden. För att ska kunna kontrollera hur mycket fisk som har tagits upp har ett rapporteringssystem byggts upp. Befälhavaren ombord på fiskefartyget rapporterar i en loggbok var fiske har bedrivits, vilket redskap som har använts samt vad som har fångats. I den s.k. landningsdeklarationen anges noggranna uppgifter om vikt per art samt i vilken form fisken landats, t.ex. om den är rensad. Dokumentet sänds till från ankomst till hamn. I de fall den landade fisken ska transporteras bort från 381Fiskeriverket, e-brev . 2006/07:1 utg.omr. 383Satellitbaserat fartygsövervakningssystem VMS (). 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET landningsplatsen krävs ett särskilt transportdokument. Transportören ska vid kontroll kunna visa upp dokument som styrker lastens ursprung och innehåll. Den som köper fisk i partier direkt från fiskaren måste vara auktoriserad av . I säljs fisk direkt till beredningsfabriker, grossister och detaljister samt via fiskauktioner. I de fall där fiskaren väljer att landa sin fångst i utländska hamnar finns ofta en svensk agent involverad som sköter transaktionerna. Med rätten att köpa fisk direkt från fiskaren kommer en skyldighet att till rapportera vad som har köpts. Detta sker på en avräkningsnota där det finns uppgifter om försåld fisk men också uppgifter om fartygsidentitet och landningsdatum. Dokumenten som sänds till registreras i en databas. Uppgifterna korskontrolleras så att fångsterna i loggboken, landningsdeklarationen och avräkningsnotan stämmer med varandra. Även uppgifter från fartygsövervakningen och observationer och inspektioner används i jämförelsen.384 I denna uppföljning har inte ingått att närmare behandla fiskekontrollens resultat och konsekvenser för företagen. 4.6.4 Aktörernas syn på regelverket inom fiskeområdet Regelverket för fisket består av såväl nationell lagstiftning som EU:s förordningar, vilka är direkt tillämpliga i EU:s medlemsstater. Den nationella lagstiftningen har sin utgångspunkt i fiskelagen (1993:787). Regeringen beslutade om utredningsdirektiv för en förändrad fiskelagstiftning. En särskild utredare ska lämna förslag till en förändrad fiskelagstiftning. Förslagen ska syfta till att ge förutsättningar för ett hållbart nyttjande av fiskresurserna som gynnar näringsverksamheten och fritidsfisket samt den biologiska mångfalden. Den huvudsakliga framtida regleringen av fisket ska utformas som en fiskevårdslag. I uppdraget ingår också att beakta behovet av regelförenklingar och en effektivisering av lagföringen vid brott mot fiskelagstiftningen. Utredaren ska utarbeta fullständiga förslag till de författningsändringar som övervägandena föranleder.385 Det har i olika sammanhang pekats på vikten av klara och tydliga regler. I uppföljningen har flera aktörer framfört vikten av tydliga och långsiktiga regler även inom fiskeområdet. Det har bl.a. pekats på att regelverket har låg trovärdighet bland yrkesfiskarna och att förvaltningen präglas av kortsiktighet. Från i har framförts att nya regler som införs med kort varsel orsakar problem och osäkerhet. Från SFR har framförts att regelverkets utformning är ett hinder och att det har direkt inverkan på företagens lönsamhet. Enligt SFR borde lagstiftningen utgå från fiskeföreta- 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET gen och ambitionen att balansera fiskresursen.386 Tjänstemän inom har i en intern promemoria beskrivit vikten av långsiktiga regler på följande sätt: För alla företag är det viktigt att veta spelreglerna för att kunna planera sin verksamhet och sina investeringar. Det är kanske ännu viktigare för småföretag som ofta ligger på mindre marginaler än större företag, vilket gör att de drabbas hårdare av snabba kast i regelverk. De flesta fiskeföretagen är småföretag och de är verksamma i en bransch där spelreglerna kan ändras från dag till annan. Denna brist på möjlighet att planera sitt fiskande hindrar investeringsviljan. har en av äldsta fis- keflottor, vilket är ett tydligt tecken på att investeringarna i fisket är svaga.387 I den undersökning som genomförts av framkommer att de tillfrågade yrkesfiskarna gång på gång för fram att det saknas framförhållning i dagens regelverk. Det uppges vara svårt för yrkesfiskarna att planera sitt fiske eftersom det inte går att förutse vad som händer . Detta gör att många tvekar när det gäller att göra investeringar. Förutom fiskeregler omfattas yrkesfiskarna även av många andra regler, t.ex. livsmedelsföreskrifter. I undersökningen framkommer även positiva omdömen om regelverket. Ett flertal fiskare uppger att det är bra att regelverket finns då det visar att fisket är lagligt och gör att det t.ex. går att spåra fisken. I ett underlag som tagits fram till pekas på att det fiskepolitiska regelverket är relativt detaljerat och därmed begränsar den enskilde fiskarens handlingsutrymme påtagligt. För det enskilda företaget leder olika regler till kostnadsdrivande anpassningar och förändringar. Det framförs att konsekvensanalyserna är av översiktlig karaktär och att de inte utgår från konkreta kostnadsbedömningar. har pekat på att yrkesfiskare t.ex. ska ringa innan de går ut på sjön och när de kommer tillbaka och att de ska skicka in loggböcker m.m. Rapporteringen tar mycket tid och leder till en pressad arbetsmiljö. Den intervjuade tjänstemannen konstaterar att fiskets administrativa börda är större än inom jordbruk och skogsbruk och menar att de administrativa pålagorna kan leda till att fiskare slutar och byter jobb. En fiskare i län konstaterar att om man inte känner till bakgrunden runt om fisket så är det svårt att förstå alla regler.388 kommun har framfört att fisket är en genomreglerad näring, där spelreglerna ändras från dag till dag. Det kommer flera beslut från och företagen får leva med extremt kort framförhållning. Kommunföreträdarna menar att det dessutom är omöjligt att förstå reglerna. Det krävs en förenkling av reglerna och antalet regler måste minska. Exempelvis havdagar skulle göra det enklare för fiskeföretagen. Alla regler som tas fram skapar bara nya möjligheter att kringgå dem. 386Carlberg, 2007, i , e-brev och , intervju . 388Carlberg, 2007, , intervju och yrkesfiskare, e- brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET i uppger att det från yrkesfiskehåll ofta påpekas att regelsystemen är omfattande och ibland svårtolkade. Det är enligt viktigt att lagtexter är utformade på ett sätt som gör dem begripliga för olika aktörer. uppger vidare att regelverken enligt uppgift ibland tolkas olika av aktörerna och nämner följande: Ett exempel är anmälningsplikt vid fiske. ska underrättas via telefon när fiskaren lämnar hamnen för att bedriva fiske. Likaså ska meddelas beräknad tidpunkt när fartyget kommer iland. Om den beräknade tidpunkten för ilandgång inte stämmer ska nytt meddelande ringas in. Enligt uppgift är det ibland svårt att komma fram per telefon. Om fångsten blir större än tänkt ska meddelande härom lämnas. Svårigheter som har påtalats är att det då är oklart om vart och till vem samtalet ska ställas. uppger vidare att regelförenklingar har diskuterats på samrådsmöte på med företrädare för yrkesfisket, vattenbrukare och turistfiskeentreprenörer. betonas att det statliga regelverket är ett led i fiskevården i syfte att bevara och utveckla fiskbestånden så att ett långsiktigt och hållbart fiske med goda fångster och god ekonomi för fiskaren kan uppnås. Detta uppges ha accepterats av det yrkesmässiga insjöfisket. i har framfört att fiskeregleringar är ett hinder för fiskeföretagens fortsatta utveckling. Även i län pekar på regelverket som ett problem: För yrkesfiskets del kan nog konstateras att regelverket är så stort och komplicerat att många anser det svårt att både tolka och följa. Ofta är reglerna utformade för det stora tonnaget vilket gör att det småskaliga kustfisket får dras med onödig byråkrati då alla dras över samma kam. Ett enklare system för det småskaliga kustfisket bör eftersträvas.390 Nuteks undersökning av företagens administrativa börda Verket för näringslivsutveckling () arbetar med att mäta hur mycket det kostar företagen att följa de administrativa krav som finns i lagstiftningen. Resultaten från mätningarna ger detaljerad information om hur kostnaderna fördelar sig inom ett specifikt lagområde, var de största kostnaderna finns och hur stora kostnaderna är i förhållande till varandra. presenterade en sammanställning av företagens administrativa kostnader för att upprätta, lagra eller överföra information eller uppgifter som föranletts av krav i lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter eller anvisningar i allmänna råd på jordbruks-, skogs- och fiskeområdet. Samtliga dessa områden är enligt mycket reglerade, och de företag som intervjuades inom ramen för Nuteks undersökning uppgav att de ibland saknar en viss flexibilitet när det gäller den praktiska tillämpningen av de olika regelverken. Som exempel nämner att många företag är oroliga inför 389Länsstyrelsen i , e-brev . 390Länsstyrelsen i län, e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET ett tillsynsbesök eftersom de inte känner sig trygga med att de har förstått och infört de senaste rutinerna på rätt sätt. En av de orsaker som lyfter fram är att ändringar i regelverket sker löpande och att det därför är svårt att vara uppdaterad. Även om den totala administrativa kostnaden per företag inte är så hög känns det tungt för många företag inom jord, skog och fiske eftersom företagen till stor del är egna företag med begränsad arbetskapacitet.391 Den totala administrativa kostnaden för företag med krav inom fiskeområdet har av beräknats till . Denna kostnad fördelas på följande sätt: avser direkt implementerade EU-krav (s.k. A-krav) avser nationellt anpassade EU-baserade krav (s.k. B-krav) avser nationellt beslutade regler (s.k. C-krav). Den totala kostnaden kan till stor del härledas till följande tio krav, av vilka sju stycken rör yrkesfiskare, varav merparten är dokumentations- och märkningskrav. Två av kraven rör i första hand förstahandsmottagare av fisk (upprättande och inrapportering av avräkningsnota respektive deklaration om övertagande). Två av kraven avser ansökan om stöd inom ramen för Fonden för fiskets utveckling (se tabell 14 nedan). Tabell 14: De tio mest kostsamma informationskraven inom fiskeområdet för svenskt näringsliv Total kostnad (kr) Dokumentation av uppgifter i fiskeloggbok Rapportering av avräkningsnota vid fiskförsäljning Rapportering av deklaration om övertagande Rekvisition ansökan om stöd Ansökan om stöd modernisering av fiskeflottan Ansökan om stöd kollektiva åtgärder inom kust- och Källa: , 2006b. Enligt Nuteks undersökning upplever yrkesfiskare att informationskrav som är kopplade till journalföring är tidskrävande. Det mest kostsamma kravet är skyldigheten att föra loggbok vid fiske till havs. 391 , 2006b och webbplatsen . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET framträdande eftersom de rör den löpande verksamheten och därför utförs ofta. En anledning till att företagen uppfattar journalföringen som kostsam är enligt att företagen själva inte upplever sig ha någon nytta av den information som de måste spara. I undersökningen framhåller yrkesfiskarna ofta att tillsyns- och kontrollinsatserna upplevs som överdimensionerade. Kontrollen ger enligt i vissa fall upphov till irritation eftersom yrkesfiskarna anser att samma saker kontrolleras i flera olika led, dvs. via loggboksblad, landningsdeklarationer och avräkningsnotor som lämnas till . De yrkesfiskare som berörs av kravet på förhandsanmälan vid särskilda landningar anser också att kravet på att anmäla landningen till minst i förväg är svårmotiverat, framför allt i de fall fisket sker nära kusten: I vissa fall kanske fiskaren bedriver fiske från land och denne är då tvungen att invänta fyratimmarsperiodens utgång innan landning kan ske eller hoppas på att ger tillstånd för landningen , vilket enligt intervjuer med berörda fiskare sker ungefär varannan gång.392 har i en kommentar framfört att regeln för förhandsanmälan är aktuell. Regeln har enligt verket anpassats för det kustnära fisket och anger numera att förhandsanmälan ska ske senast före ankomst till hamn. Krav på fyra timmars förhandsanmälan gäller endast vissa större landningar samt enligt viss EG-reglering.393 När det gäller strukturstödet har enligt få synpunkter om själva ansökningsförfarandet lämnats. Det som i själva ansökningsförfarandet i allmänhet upplevs som mest tidskrävande är upprättandet av budgetar och olika ekonomiska kalkyler och prognoser avseende verksamheten. I rekvisitionsförfarandet vållar krav på särredovisning av EU-stöd m.m. enligt Nuteks rapport visst arbete för den sökande. Informationen kring vilka stödmöjligheter som finns upplevs i vissa fall vara bristfällig, vilket uppges bidra till att framför allt mindre företag och enskilda näringsidkare drar sig för att ansöka om ekonomiskt stöd. På ett allmänt plan bidrar den i många fall osäkra framtiden, både beträffande yrkesfiske och vattenbruk, till att benägenheten att ansöka om stöd är relativt låg. Enligt Nuteks rapport vågar många näringsidkare inte satsa tid och pengar eftersom planeringshorisonterna är korta. Regeringen har framfört att den lagstiftning som omgärdar främst yrkesfisket till övervägande del utgörs av tvingande EU-regler, vilket endast i mindre utsträckning kan förändras på nationell nivå. Regeringen har som målsättning att de administrativa kostnaderna för bl.a. fiskenäringen ska minska t.o.m. . 392Nutek, 2006b. 393Fiskeriverket, e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Det pågår ett arbete med regelförenkling som har intensifierats . Tjänstemän vid uppger att flera olika förslag till regelförenklingar har inkommit från näringen. Från tjänstemännen uppges vidare att reglerna kring bl.a. fiskekontrollen är omfattande. Tjänstemännen menar att regelverket kring bl.a. loggböcker och blanketter har varit mycket ambitiöst. Från svensk sida finns dock en ambition att reglerna ska vara så enkla som möjligt. Från departementet pekas på att ett sätt att uppnå en förenklad inrapportering är arbetet med att införa att yrkesfiskarnas inrapportering ska kunna ske elektroniskt via t.ex. mobiltelefon.394 beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att se över fiskelagstiftningen. I samband med detta uttalade jordbruksministern att det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den blir enklare att förstå för den enskilde och att det går snabbare att utreda brott mot lagstiftningen.395 Av direktiven till utredningen framgår bl.a. följande: Det är angeläget att nya regelverk utformas enkelt men ändå uppnår sitt syfte lika effektivt. Om regelverket utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företagen ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet och därigenom bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. Detsamma kan i viss mening också gälla för utformningen av den nya fiskevårdslagstiftningen.396 Från tjänstemän vid har i uppföljningen framförts att det är svårt att hålla ordning på alla regler inom fiskeområdet. EU försöker att utgå från den ekologiska rådgivningen när nya regler beslutas. Trots de goda avsikterna blir det ändå inte bra och de effekter på bestånden som man avsåg uppnås inte. Därför måste EU ta fram nya regler, som de gamla reglerna behålls. Den gemensamma fiskepolitiken drivs av en god vilja att behålla fiskbestånden och för att fiskeföretagen ska bli lönsamma behövs goda fiskbestånd. arbetar med regelförenkling på följande tre sätt: 1.Verket går in mer aktivt i de detaljerade EU-reglerna.