rfr · GV0WRFR8 · 2008-01-01 00:00:00 — 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Bakgrund: Militärhistoria är det vetenskapliga studiet av historia där militärens roll sätts in i ett större politiskt, ekonomiskt och socialhistoriskt sammanhang. Av uppenbara skäl har internationellt samarbete alltid spelat en viktig roll inom den militärhistoriska forskningen. Ett utpräglat forskningsnätverk finns inom ramen för Internationella militärhistoriska kommissionen, vars årliga konferenser ger möjligheter för forskare från ett 45-tal länder att mötas och diskutera kring olika teman, liksom inom , som också träffas . Här är och har FHS militärhistoriker varit mycket aktiva. Bilaterala internationella kontakter finns med olika institutioner och deras forskare i andra länder, särskilt med systerinstitutionerna i de nordiska länderna. Syfte: Syftet är att analysera historiska fälttåg och operationer i syfte att fastslå generella doktriner och belysa principer. Syftet är också att tillföra förståelse för komplexa processer samt ge ökad duglighet som chef och ledare. Delområden: Särskilt studeras områden som stöd till ämnet krigsvetenskap med en huvudsaklig inriktning mot utveckling av Beställare: Anslagsfinansiering (bl.a. vetenskaplig grund). Samarbete: Militärgeschichtliches Forschungsamt i , Service Historique de la Défense i . Juridik, särkskilt folkrätt Bakgrund: Den väpnade striden, nya hot och komplexa fredsoperationer såväl som samverkan med andra personalkategorier måste kunna hanteras inom gällande rättsliga normer för fred, kris och krig. I ett internationellt sammanhang är folkrättsutbildningen vid unik genom att utbildningen sker integrerat med andra discipliner inom officersutbildningen. Syfte: Att bedriva forskning om den väpnade striden, nya hot och komplexa fredsoperationer såväl som att samverka med andra personalkategorier som måste kunna hanteras inom gällande rättsliga normer för fred, kris och krig. Syftet är att ge Försvarsmaktens personal kunskap när den ska verka i nationellt och internationellt mångfasetterade miljöer och att med den nära kopplingen mellan forskning och utbildning bidra till en dynamisk dialog mellan folkrättens teoribildare och normernas väktare. - Mänskliga rättigheter i fredsoperationer 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 -Folkrätt och strategi -De folkrättsliga aspekterna av icke-dödande vapen -Folkrätt och privata säkerhetsbolag (private military companies). Beställare: Försvarsmakten, Försvarsdepartementet och . Samarbete: , , , (), , . Statsvetenskap med inriktning mot krishantering och internationell samverkan Bakgrund: Samhällets krisberedskap och det svenska försvaret är inne i en dynamisk omställning. Ett komplext och omvärldsberoende samhälle är sårbart. Naturkatastrofer och tekniska fel i infrastrukturen drabbar alla. Vålds- och krigshandlingar har ändrat karaktär. Samtida hot och kriser är ofta gränsöverskridande och sammansatta. De löses bäst i samverkan, nationellt och internationellt. Syfte: Det övergripande syftet är att genom forskning utveckla ny kunskap och att omsätta den i sådan forskningsbaserad undervisning som kan bidra till ökad samhällssäkerhet, förbättrad krishantering och krisberedskap nationellt och internationellt. Syftet är också att undersöka Europeiska unionens möjligheter och begränsningar när det gäller att hantera kriser som hotar dess grundläggande värden och funktioner samt medborgare, såväl inom som utanför EU:s gränser. Vid avdelningen bedrivs forskning och utbildning med fokus på samhällssäkerhet, krishantering, krisberedskap och internationell samverkan. Forskningen är starkt inriktad på Europeiska unionen (EU) och europeisk säkerhet och krishantering och samlas i Programmet för europeisk säkerhetsforskning. Detta program omfattar forskning och studier om Europeiska unionens (EU) säkerhet och krishantering. En målsättning är att presentera forskningsbaserade policy-rekommendationer inom området för EU:s krishanteringsförmåga. -EU:s interna krishanteringsförmåga (hälsosäkerhet, räddningstjänst, skydd av kritisk infrastruktur, gränskontroll etc.) -Den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), inklusive dess militära och civila kapaciteter -Europeiseringen av nationell säkerhet och krishantering -Säkerhet i EU:s närområde med fokus på unionens grannskapspolitik och stöd till säkerhetssektorsreformer. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Statsvetenskap, särskilt säkerhetspolitik Bakgrund: I en delvis globaliserad värld fokuserar den säkerhetspolitiska avdelningen sin forskning bl.a. på de viktigaste aktörerna, dvs. stormakterna, och konsekvenserna av deras handlingar för och övriga stater och aktörer. Detta statscentrerade perspektiv kompletteras med mer tematiserad forskning, så att specifika problemområden uppmärksammas, såsom kvinnors och barns säkerhet, eller problem och möjligheter inom militär konflikthantering och återuppbyggnad efter militära konflikter. Syfte: Att i en snabbt föränderlig värld ta fram forskningsresultat som ska vara ett underlag för svensk nutida och framtida säkerhets- och försvarspolitik på såväl global, regional som nationell nivå. -Säkerhetspolitik inom EU samt från och horisonter. -Vilken betydelse har och Nato har för relationerna mellan och övriga ? -Tematisk forskning om s.k. governance, dvs. möjligheterna till säkerhetspolitisk styrning på det europeiska och globala planet. Här analyseras koordination, konflikt och samarbete mellan stater och säkerhetspolitiska institutioner såsom Nato, EU, FN och andra icke-statliga aktörer. -Ett nytt projekt om barns säkerhet och barns roller i säkerhetspolitiken exempelvis i militära konflikter har påbörjats. Detta projekt behandlar även civil-militär samverkan och stabilisering och återuppbyggnad av konfliktdrabbade områden. Beställare: Regeringen/FÖ. Samarbete: Universitet: , och i och (), och , , i Brygge, , i samt , . Centrumbildningar och forskningsprogram vid FHS FOI deltar i ett antal centrumbildningar och forskningsprogram där man samlar skilda kompetenser från Försvarshögskolan och andra universitet och högskolor för att utveckla ny verksamhet och att bedriva gemensamma forskningsprojekt. FHS deltar i följande program: och Terrorismstudier (CATS) Forum for Security Studies Programmet för europeisk säkerhetsforskning. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 FMV ska tillhandahålla resurser inom teknik och materielförsörjning, inklusive forskning, för stöd till , för FMVs egna myndighetsuppgifter samt för FMV:s samverkansuppgifter med övriga myndigheter. Bakgrund: Det finns ingen civilt finansierad FoT-verksamhet inom flygområdet i som exklusivt kan stötta eller ersätta det specifika militära behovet på ett godtagbart sätt. En förutsättning för att kunna nyttja och vidareutveckla den strategiska nationella kompetensen, avseende design och utveckling av flygande militära farkoster, är därför att Försvarsmaktens teknikutvecklingsverksamhet kan hållas på en fortsatt rimligt acceptabel ekonomisk och resursmässig nivå, som ytterligare ansträngningar görs att stärka förutsättningarna för internationella militära samverkansprogram (Neuron, ETAP, LOOP m.fl.) samt civil-militära dual-use-projekt, såsom det nu redan etablerade samarbetet mellan FMV och rörande det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP) och andra liknande insatser och projekt. Resultat från den flygtekniska FoT-verksamheten ligger till grund för ett flertal etablerade långsiktiga internationella samarbeten, såsom ETAP, GAR- TEUR, NEURON och vissa svensk-amerikanska samarbeten under TRDP- avtalet (med och ). Syfte: Att säkerställa en samlad nationell spetskompetens rörande flygande militära farkoster (såväl bemannade som obemannade) uppdelad på såväl försvarsmyndigheterna, berörd flygindustri samt universitet och högskolor (U&H) och specialistkonsulter och -företag (SME) med verksamhet inom ett eller flera av de flygtekniska disciplinerna. Syftet är också att framtagna resultat ska kunna nyttogöras i det framtida nätverksbaserade svenska och internationella försvaret (NBF), såväl som för stöd till de nu etablerade internationella fredsbevarande insatsförbanden, med svenskt deltagande (NBG m.fl.) och att resultaten kompetensmässigt ska stödja framtida uppgraderingar av JAS 39 Gripen-systemet samt andra relevanta flygrelaterade projekt av nationellt intresse. Delområden: Avancerade teknikstudier och demonstrationer utförs inom åtta tekniska nyckelområden, beaktat målbilden flygsystem 2020 (FS 2020): -Konceptstudier (övergripande), som inkluderar: systemarkitektur, sensorarkitektur, vapenarkitektur -Flygteknik, som inkluderar avancerad styrlagsdesign -Framdrivning och kraftförsörjning 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER -Intelligent operatörsstöd (autonomt uppträdande) -Skyddsteknik, som inkluderar: signaturanpassningsteknik, stryktålighet, ABC -Funktionella material/miniatyrisering Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: , , FOI, KTH, , LiTH, LundTH, ACAB, m.fl. Bakgrund: Verksamheten inom sensorområdet ska skapa och vidmakthålla kompetens om sensorer och sensorsystem. Den huvudsakliga inriktningen är mot underrättelseinhämtning och informationsbearbetning som stöd för marklägesbild. System av samverkande sensorer och sensorer i nätverk är centrala tankar i verksamheten. Ett viktigt område är sensornära informationshantering. Syfte: Att skapa förmåga att upptäcka och identifiera potentiella mål eller hot med låg signatur i en stor spaningsvolym och i en störd miljö. Särskilt intresse riktas mot sensorer med förmåga att verka i den miljön och att kunna bistå med sensorkunnande i insatser mot terrorism och vid krishantering. -Samverkande sensorer och sensordatafusion. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Acreo, , , , , , Savantic, SICS, , , , SELEX, TNO och VTT. Bakgrund: Signaturanpassningsteknik är ett systemområde där det är viktigt att kunskap om hela kedjan från hotsensorer, miljö, maskeringssystem, formgivning och materialegenskaper finns med. En stark koppling finns till området där signaturanpassning är att beteckna som passiva motmedel. Sekretess råder i omvärlden vad avser skyddet mot hotsensorer i form av signaturanpassning av vapenplattformar samt motmedel och skenmål för egna materielobjekt. Vidare är hotsensorprestanda för att upptäcka, identifiera och 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 följa mål sekretesskyddat. Sensorhoten ställer krav på att teknikutvecklingen inom SAT ska slå igenom på anskaffningsprocessen både vid nyproduktion och inom samtliga vapenslag. Låg signatur är en viktig produktegenskap för alla plattformar. Syfte: Att skapa förmåga till dynamiskt skydd som kan fungera i olika hotmiljöer. Syftet är också att bygga upp modellerings- och simuleringsförmåga (M&S) för att användas dels vid signaturdesign, dels operativt för signaturprediktion av såväl egen signatur som hotets signatur. Ytterligare syfte är att demonstrera förmåga att styra skyddsobjektens signatur. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: ACAB, , , FOI, LTH, Barracuda, , och UU. Bakgrund: Telekrigförmåga hos våra stridskrafter är en nödvändig förutsättning för framgång i väpnad strid. Satsningar görs för att dels öka robustheten hos våra sensorer och kommunikationssystem, dels öka vår förmåga att begränsa motståndarens informationsinhämtning. Kompetens för utveckling av egenskydd av plattformar och flygburen radarstörförmåga är fortsatt viktiga områden. För att tillförsäkra FM tillgång till viktig teknologi och kritisk kompetens krävs att vissa nationella kompetenser vidmakthålls och utvecklas. Egen forskning och teknikutveckling är, inom många delområden av telekrig, enda möjligheten att upprätthålla en kunskapsmässig beredskap och förmåga att värdera framtida krav på telekrigsförmågor. Syfte: Att utveckla kunskap för att möjliggöra teknisk och taktisk utveckling inom telekrig, vilket sker genom bl.a. följande aktiviteter: -Värdering och simulering -mot sensorer och målsökare -mot kommunikations- och navigeringssysten -Varnings- och motverkanssystem (VMS) -Laserverkan/laserskydd. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Combitech, , , BAE, TNO, Selex, , , , Avitronics m.fl. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Bakgrund: Civila fordon är normalt byggda och optimerade för ett begränsat användningsområde, förflyttning på väg. Militära fordon däremot är en kompromiss mellan flera, i många fall motsägelsefulla och extrema funktioner. Kunskapen kring hur man kompromissar och optimerar fordon är en nödvändighet för att både kunna kravställa utveckling och anskaffning och ha möjlighet att bedöma begränsningarna. Inom perioden 20082012 finns behov av att fortsätta den utveckling som genomförts tidigare, men framför allt fokusera på sådana områden som med små resursinsatser kan ge stor utdelning. Vidare bör fokus flyttas till aktiviteter som kan förverkligas närmare i tiden. Till området hör kunskapen om förbränningsmotorer, fjädringssystem, bärande strukturer och elektronik. Framkomlighet och rörlighet är i stor utsträckning styrande för hur programmen utformas. Området har med den omfattande mekaniseringen av markstridskrafter ökat i betydelse och kommer för den försvarsmaktsstruktur vi nu gått in i, med flera internationella åtaganden, att öka ytterligare. I vissa fall är krav och miljö desamma för militära och civila fordonsapplikationer, men ofta skiljer de sig påtagligt åt. Skillnaderna ligger delvis i andra prioriteringar mellan krav, men de kommer också naturligt av den speciella miljö som militära fordon verkar i. Syfte: Att bedriva teknologistudier kring områden som kan få framtida tillämpningar i nya och modifierade fordons- och stridsfordonssystem. -Hjälpmedel för att värdera krav och prestanda för stridsfordon -Futuristiska teknologier för framtida stridsplattformar -Elektro-optiska utblickar för körning och omvärldsuppfattning -Obemannade markfordon för införande 20082009 (UGV08) -Kravställning för rörlighet i bebyggelse. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Industrin, FOI och KTH. Bakgrund: Med demonstratorer avses en konstruktion som syftar till att påvisa att nya idéer, nya tekniker eller nya systemlösningar är praktiskt och ekonomiskt genomförbara. Demonstratorer kan ha varierande färdighetsgrader från demonstration i laboratoriemiljö till demonstration på systemnivå i fält. Genom utnyttjande av demonstratorer och demonstrationer kan ny teknik och nya idéer prövas på olika nivåer av mognad för realisering. Metoden kan användas för att t.ex. driva teknikområden mot högre mognadsnivåer och förnyelse eller för att testa och värdera specifika tekniska applikationer i särskilda avseenden. Demonstratorer används som hjälpmedel för att överföra 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 kunskap och erfarenheter från forskningsaktiviteter till utvecklingsaktiviteter. Detta görs bl.a. i syfte att effektivt kunna kravställa och realisera försörjningsbehov såväl via marknadens utbud som via utveckling. Vidare kan planeringen av demonstratorer och demonstrationer på ett tydligt sätt visa bidraget till konkretisering av utvecklad eller ny förmåga. För utveckling inom materielområdet kan demonstratorer utnyttjas för att på ett kostnadseffektivt sätt låta berörd industri redovisa exempel på efterfrågad funktionalitet för utvärdering, innan beslut fattas om nästa utvecklingssteg. Med demonstrator avses dock ej prototyputveckling. Syfte: Det övergripande syftet med demonstratorer är att pröva och värdera nya idéer, nya forskningsresultat, nya tekniker eller nya systemlösningar och visa deras genomförbarhet. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Huvudsakligen Svensk försvarsindustri, försvarsmyndigheter och UoH. Logistik samt Verifiering och validering (VoV) Bakgrund: omfattar två delområden, dels området Försvarslogistik, dels området Verifiering och validering (VoV). Försvarslogistik handlar om att få system och verksamheter att fungera över tiden. Verifiering och validering handlar om att bekräfta efterfrågad funktion och förmåga. En konsekvens av den pågående strukturförändringen inom Försvarsmakten är att även icke-militära påverkansfaktorer måste beaktas vid lösandet av insatser. Nya och förändrade krav och möjligheter uppstår därigenom inom logistiken liksom inom verifiering och validering. Den ökande moderniteten i Försvarsmaktens system medför ett ökat behov av tekniskt stöd för att hålla systemen tillgängliga över tiden. ökar möjligheten att samla information i syfte att förutse och leda logistikinsatser. Satsningen på internationella insatser förändrar kraven på samverkan och samfunktion i konceptlösningar och mellan system. Ledningen av de framtida logistiklösningarna måste, mer än tidigare, kunna koordineras och verka i symbios med andra nationers lösningar. I ökad grad kommer även civila aktörer att tillåtas i de traditionellt militära strukturerna. Försörjningslösningarna kan göras effektivare dels ur ett tillgänglighetsperspektiv, dels ur ett ekonomiskt perspektiv. Syfte: Att skapa, vidareutveckla och stödja den kunskapsbas och teknik som utgör den långsiktiga grunden för framtida behov av att tillhandahålla de tjänster och resurser som krävs inom logistikområdet och för VoV-verksam- heten. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Delområden: Fokuseringen inom försvarsmaktslogistiken sker mot -etablering och utveckling av kompetensnätverk -teknikutveckling som stöd till logistikinsatser. Fokuseringen inom området Verifiering och validering sker mot -VV&E (verifiera, validera och evaluera) i virtuella miljöer -VV&E av systemfunktion och förmågor -verifierings- och valideringsteknik. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Försvarshögskolan, FOI, IHHS i , LTH, LiTH, samt försvarsmyndigheter inom och . Bakgrund: Teknisk utveckling inom CBRN och miljö är starkt begränsad av historiska skäl då huvuddelen av finansieringen tidigare kom direkt från Förvarsdepartementet till FOI, vilket medförde att Förvarsmaktens medel inom området var begränsade. Teknikutvecklingen inom området fokuseras på B-detektion (angrepp med biologiska stridsmedel). Angrepp med biologiska stridsmedel framstår som ett reellt hot genom terroristaktioner och vid internationella operationer. Risken för en sådan händelse kan i jämförelse med andra hot anses vara lägre men dess verkan desto större. finns lite teknisk utrustning och få väl fungerande medel att ta till för att kunna agera och effektivt lösa uppgifter i händelse av hot från angrepp med B-stridsmedel. Det finns således ett stort behov av ny utrustning för t.ex. tidig varning, indikering, kartläggning och sanering till de styrkor som kommer att sättas att agera i sådana situationer. Tekniken utvecklas primärt för biologiska stridsmedel men har stark koppling till C-indikering. Syfte: Att öka svenska förbands, särskilt CBRN-skyddskompaniets, kapacitet i händelse av hot från biologiska stridsmedel. Syftet är också att utveckla utrustning med ökad förmåga i form av såväl punktsom avståndsindikeringssystem. Delområden: Nya optiskt baserade tekniska lösningar är under snabb utveckling, och stora möjligheter till förbättrad utrustning inom CBRN- området finns. FMV driver två verksamheter på området: -Punktdetektorteknik för utrustningar som kan placeras ut och fristående koncentrera och analysera omgivande luft och indikera för förekomst av biologiska stridsmedel. -Avståndsdetektion med laser, där tekniken bygger på att registrera laserinducerad fluorescens på avstånd med teleskopliknande utrustning. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: FOI, KTH, , , , Dekati OY, Finska , , DGA/CEB i , Teletel i , Galileao Avionica i , . of Tech., Opto elektronic Inst. , , Combitech och Acreo, FFI i . Bakgrund: Ett antal FoT-områden har verksamheter som är av mer generisk karaktär. Den övervägande delen av den nationella FoT-verk- samheten inom dessa områden drivs huvudsakligen av kommersiella intressen utanför försvaret. finns det unika militära tillämpningar som inte kommer fram i den civila forskningen. För att öka nyttan av denna FoT- verksamhet ska ett utökat nationellt forskningssamarbete eftersträvas och med internationella förgreningar då detta är lämpligt och möjligt. Ett civil-militärt synsätt ska appliceras. Strävan ska vara att lyfta in idéer och koncept av mer generisk karaktär i FoT genom projektsamverkan med UoH, myndigheter inom totalförsvaret eller andra aktörer. När verksamheten ska övergå i specifika tillämpningar ska gruppen ge rekommendation om hur projekten bör fortsätta och hur vidare finansiering ska ske. Syfte: Att tillvarata civilt driven teknik i militära tillämpningar och utveckla lämplig teknik inom civil-militär dual-use. Teknikutvecklingsprogram: Programmen kan genomföras i form av utlysningar eller riktade satsningar. Flera av programmen löper och har en mer forskningsinriktad första fas som sedan följs av en mer teknikutvecklande andra fas med målet att kunna demonstrera tekniken. Följande program är under genomförande: -Teknologier för autonoma intelligenta system -Elektronik och byggsätt FoT-samarbete: Inom Särskilda FoT-programmet samfinansieras verksamhet tillsammans med , och . Bland utförarna finns , , , , , , Sonera, ABB, flera Saab-bolag samt mindre utvecklingsföretag (SME). 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Diskussion om samarbete med , och . Leverantörer i : Catator, Cellkraft, (), , , , , , , Barracuda, FOI, Omnisys, , , LiTH, tekniska högskola, , IRobis, KTH, , , , (), Sida och FOI. Områdena som förstudier bedrivs inom är Infrastruktur i Camper, Soldatsystem, Bildanalys och virtuella miljöer. Bakgrund: En ökad och mer komplex hotbild innebär att förmågan till ballistiskt skydd kontinuerligt måste utvecklas för att kunna svara mot dagens och morgondagens krav på skydd av personal och plattformar. Området ballistiskt skydd inbegriper studier av material, konstruktioner och teknologier för att möta den ökande hotbilden för både lätta och tyngre applikationer. Området innefattar också fortsatta studier och vidareutveckling av tekniska hjälpmedel för att analysera och utvärdera påverkan på olika systems prestanda. Teknikutvecklingsarbetet inom området ballistiskt skydd genomförs genom interna och externa uppdrag i syfte att följa teknikutvecklingen och genomföra fortsatta studier inom teknikområdet ballistiskt skydd främst inom delområdena lätta skydd, tunga skydd och minskydd samt med kopplingar till andra delområden inom överlevnadsbegreppet inklusive omvärldsanalys. Syfte: Att vidmakthålla kompetens för att säkerställa produktion samt återtagning och anpassning inom teknikområdet. Inom teknikområdet innebär detta utveckling av ballistiska skydd och minskydd som kombinerar passiva och aktiva komponenter, vilket kan innebära tekniksprång mot avsevärt högre skyddsnivåer. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Inom området ballistiskt skydd bedrivs teknikutvecklingssamarbete med (), andra FoT-områden vid FMV, utländska myndigheter samt industrin. Bakgrund: Vapen och skydd är grunden för all väpnad strid. Teknikutvecklingens syfte är att bidra till och stödja Försvarsmaktens utveckling och dess förmågor i den pågående transformeringen till ett insatsförsvar. Det övergripande målet är att utveckla FM:s förmåga att nå verkan och att skydda sina stridskrafter i komplexa och delvis okända miljöer. FoT-området Vapen och skydd utgör en stor del av det omfattande kärnområde inom vilket försvarets kompetens är unik i samhället. Området genomgår en större förändring. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 tidigt som den totala ramen reducerats avsevärt fördelas en påtagligt mindre del till de grundläggande teknikområdena till förmån för satsning på teknisk och systemteknisk värdering på mellannivåer och högre systemnivåer. Syfte: Att säkerställa kunskap inom området för att kunna förutse kommande utveckling, förklara fenomen samt förstå interaktionen mellan vapen och skydd så att FM kan verka på ett effektivt sätt. Delområden: Området avgränsas till: -Konventionella vapensystem och verkansformer