rfr · GV0WRFR23 · 2008-06-27 00:00:00 — På nivå har s arbetarkommuner, m kommunkretsar, fp kommunföreningar, c och kd kommunorganisationer, v kretsorganisationer, mp och spi kommunavdelningar och sd lokalavdelningar/lokalgrupper. Källor 2003 s. 123 och partiernas webbplatser KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 det finns flera lokalföreningar.55 Som nämndes i kapitel 2 används i denna utvärdering termen lokal partiorganisation för att beteckna de kommunbaserade partiorganisationerna som står som mottagare av det kommunala partistödet. Riksdagspartiernas organisationer på regional nivå följer normalt länsgränserna. I vissa fall följer dock organisationerna gränserna för riksdagsvalkretsarna. Exempel på detta är i och som i flera partier bildar egna regionala organisationer. Dessa partiorganisationer utgör både lokala och regionala organisationer och mottar både partistöd från och kommunen. Inom det nybildade lever i flertalet partier de gamla länsgränserna kvar i partiorganisationen. I det nybildade län har det dock i flertalet partier skett en sammansmältning av de gamla organisationerna till en gemensam partiorganisation för hela länet. har en intern uppbyggnad som delvis avviker från riksdagspartiernas uppbyggnad. I många kommuner i vars fullmäktige erhöll mandat i valet finns ingen lokal partiorganisation. I vissa fall betalas partistödet ut till partiets regionala organisation i området. I andra områden finns lokalföreningar som täcker flera kommuner och står som mottagare av partistödet från de enskilda kommunerna. Även den regionala strukturen avviker delvis från riksdagspartiernas. Vissa av partidistrikten utgörs av flera län. Ett exempel på det sistnämnda är det stora syddistriktet som består av , och . pensionärers intresseparti har en intern organisation som liknar riksdagspartiernas. På lokal nivå finns en organisation per kommun, och de regionala partiorganisationerna följer alla länsgränserna. Partiet har dock endast fyra regionala organisationer. Partiernas likartade uppbyggnad gör det möjligt att illustrera de viktigaste ekonomiska relationerna som finns i partierna i en principskiss, se figur 5.1. I figuren har partiernas riks-, regional- och lokalorganisationer illustrerats i form av rutor. De vertikala pilarna i figuren avser att illustrera antingen penningflöden mellan nivåerna eller flöden av varor och tjänster. Som kommer att framgå längre fram utgör flödena uppåt i figuren i allmänhet penningflöden medan flöden nedåt utgör flöden av varor och tjänster. Det offentliga stödet från stat, landsting och kommun till partiorganisationerna är illustrerat med horisontella pilar. I figuren framgår även partiernas övriga intäktskällor. Det kommunala partistödet från kommuner och landsting kan ta olika vägar inom partiorganisationerna. Partistöd från kommunerna kan överföras av partiernas lokala organisationer till partiernas regionala organisationer eller till partiets riksorganisation. En ekonomisk relation som inte finns med i figuren är statens stöd av de politiska partierna genom arbetsmarknads- 55 Det finns dock undantag. Ett sådant är som inte har någon förening som täcker hela . står i stället som mottagare för partistödet. Stödet överförs sedan av länsföreningen till de sublokala föreningarna inom kommunen. 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING politiska åtgärder, t.ex. i form av lönebidragsanställda inom partierna. Denna form av stöd kommer inte att belysas i denna undersökning. Överföringar av kontanta medel mellan partiernas olika nivåer kan ta sig uttryck antingen i bidrag/transfereringar eller i form av betalningar för varor och tjänster. Transfereringar/bidrag och betalningar förekommer parallellt. Det är t.ex. relativt vanligt att riksorganisationen tar fram partimaterial som distribueras till de lokala och regionala partiorganisationerna. En del av kostnaderna för framtagandet av partimaterial kan då bekostas av bidragen/transfereringarna och en del genom betalningar från de lokala eller regionala organisationerna. Figur 5.1: Principskiss över de ekonomiska relationerna mellan partiernas riks-, regional och lokalorganisationer och flödet av statligt och kommunalt partistöd samt partiernas övriga intäktstkällor 5.3 Partistödets betydelse för finansieringen av partierna Partistödets betydelse för de lokala partiorganisationernas finansiering Tidigare undersökningar har påvisat att partierna på lokal nivå är mycket beroende av det kommunala partistödet. Redan i de första uppföljningarna av partistödet framgick att stödet snabbt kom att bli partiorganisationernas viktigaste inkomstkälla. Överensstämmelsen mellan partistödet och verksamhetskostnaderna var mycket stor i synnerhet i de mindre kommunerna (SOU 1975:18, s. 47). KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 För att belysa partistödets betydelse för partiernas finansiering på lokal nivå ombads de lokala partiorganisationerna att ange hur stor andel av organisationens intäkter som utgjordes av kommunalt partistöd.56 Av tabell 5.1 framgår att det kommunala partistödet till de lokala organisationerna i respektive parti i medeltal utgjorde av organisationernas intäkter 2007. Medeltalet varierade mellan för Socialdemokraterna och för och . I tabellen framgår även svaren från Gidlund och undersökning där en liknande fråga ställdes till motsvarande partiorganisationer.57 Jämförelsen visar att partiorganisationerna i genomsnitt har blivit mer beroende av det kommunala partistödet, genomsnittet har ökat från . Inom , är ökningen . Inom Socialdemokraterna har det dock skett en viss minskning av beroendet av partistöd. De exakta förändringarna inom partierna får dock tolkas med viss försiktighet mot bakgrund av bortfallet i undersökningarna. Att det skett en generell ökning av partistödets betydelse totalt sett framstår dock som sannolikt.58 56De flesta lokala partiorganisationer har endast stöd från kommunen. I och där de lokala partiorganisationerna i flera av partierna även är regionala partiorganisationer får de ofta även partistöd från . 57I Gidlund och Gidlunds undersökning finns även uppgifter om beroendet av partistöd i kommunorganisationerna. Uppgifterna från denna undersökning är dock framtagna på ett annat sätt än uppgifterna i tabell 5.1 vilket försvårar jämförelser. De har därför utelämnats i denna redogörelse. I Gidlund & undersökning finns även uppgifter om 1998. Eftersom detta är ett valår redovisas det av jämförbarhetsskäl inte här. I tidigare undersökningar har beroendet av partistöd under valåren och mellanvalsåren jämförts. Det visade att det fanns tydlig skillnad mellan åren. Beroendet av partistöd var betydligt mindre under valåren. Denna skillnad hade i stort sett försvunnit undersökning. Ds Kn 1981:15, rapport 7, s. 5152, SOU 1999:130 s. 94. 58Det bör påpekas att frågorna i de två undersökningarna inte är identiska. I undersökningen ombads de som svarade på enkäten att ange hur stor del av kommunorganisationens verksamhetskostnader som täcktes av kommunalt partistöd. Skälet till att frågeställningen ändrats till att avse intäkterna är att det finns en risk att begreppet verksamhetskostnader tolkas på olika sätt. Det är t.ex. inte självklart att avsättningar inför valen eller överföringar till en regional partiorganisation eller till partiets riksorganisation uppfattas som en verksamhetskostnad på lokal nivå. Det är möjligt att vissa endast har uppfattat de egna kostnaderna för administration och aktiviteter som genuina verksamhetskostnader. Om det är så att vissa partiorganisationer undersökning inte tolkade alla utgiftsposter som verksamhetskostnader, så är det troligt att beroendegraden av partistöd var mindre 1997 än det som framgår av tabell 5.1. Det skulle i så fall tala för att partiernas beroendegrad har ökat ännu mer än vad som framgår av tabellen. Resonemanget bygger på att intäkterna är lika eller större än verksamhetskostnaderna. Något de torde vara under mellanvalsår. 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING Tabell 5.1: Partistödets andel i procent av de lokala partiorganisationernas verksamhetskostnader 1997 och intäkter 2007. Medelvärden inom respektive parti och totalt för alla lokala partiorganisationer. N=266 år 1997 och N=232 år 2007. * Ej aktuellt eller ingen uppgift. I enkätundersökningen ombads de lokala partiorganisationerna även att rangordna de tre viktigaste intäktskällorna utöver det kommunala partistödet. Rangordningen framgår i tablå 5.1 där även svaren från 1970- och 1990-talets studier redovisats. Medlemsavgifterna var 2007 liksom 1998 den viktigaste inkomstkällan vid sidan om partistödet i flertalet partier.61 Ett undantag är där de lokala och regionala partiorganisationerna inte hade några intäkter från medlemsavgifterna (se vidare kapitel 6). Mot bakgrund av den medlemsminskning som skett i flertalet partier är detta resultat något förvånande. En tolkning är därför att övriga inkomstkällor har minskat ännu mer i betydelse. En annan tendens över tiden är att betydelsen av frivilliga bidrag från enskilda minskar i betydelse i flera av partierna. 59Uppgiften för kan vara något överskattad. Skälet är att enkäten i större kommuner ofta är besvarad av kretsen. Kretsen består i sin tur av lokalföreningar som kan ha andra intäktskällor. 60I mätningarna finns även uppgifter avseende valåren 1979 och 1998, se vidare SOU 1999:130 s. 9798. Eftersom 2007 är ett mellanvalsår presenteras endast mellanvalsåren 1978 och 1997 i tabellen. Undersökningarna är inte helt identiska. I mätningen avseende 2007 lades alternativen avkastning av eget kapital eller rörelsevinst och andra offentliga bidrag, t.ex. från länsarbetsnämnden med. Avkastning av eget kapital eller rörelsevinst utgör en av de tre viktigaste intäktskällorna i flera av partierna. Det enda parti som i någon större utsträckning rapporterar förekomst av andra offentliga bidrag är Socialdemokraterna. 61Medianvärdet av partiorganisationernas medlemsantal 2007 framgår av tabell A, bilaga 3. KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 Man bör beakta att i många partiorganisationer utgör intäktskällorna vid sidan om partistödet mycket små summor. I många partiorganisationer utgör partistödet eller mer av organisationens intäkter. Mot bakgrund av att partistödets andel av partiorganisationernas samlade intäkter har ökat, har även dessa intäktskällors relativa betydelse minskat. Tablå 5.1: Rangordning av de tre viktigaste inkomst-/intäktskällorna utöver kommunalt partistöd i kommunernas lokala organisationer åren 1978, 1997 och 2007.62 62 Uppgifterna är hämtade från SOU 1999:130, s. 97-98. Uppgifterna bygger på 50-kommunsurvalet. I SOU 1999:130 framgår inte vilket urval som ligger till grund för uppgifterna. 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING lotteri m.m ./ * Ej föremål för undersökning ** Övriga intäktskällor rapporteras förekomma i mycket liten utsträckning Partistödets betydelse för de regionala partiorganisationernas finansiering Finansieringen av de regionala partiorganisationerna är mer komplicerad än den av de lokala. Förutom det stöd partiorganisationerna får om de är representerade i förekommer i flera partier att de lokala kommunbaserade partiorganisationerna lämnar bidrag till de regionala organisationerna. Detta bidrag behöver i princip inte utgöras av partistöd, men det är vanligt att de lokala föreningarna lämnar en viss procent av det kommunala partistödet i bidrag. Slutligen är det även vanligt att de regionala organisationerna mot betalning tillhandhåller de lokala varor och tjänster. Mot bakgrund av att de lokala organisationerna i så stor utsträckning finansieras av kommunalt partistöd utgörs även dessa betalningsmedel huvudsakligen av kommunalt partistöd. För att belysa partistödets betydelse för partiernas finansiering på regional nivå ombads de regionala partiorganisationerna att ange dels hur stor andel av organisationens intäkter som utgjordes av partistöd från , dels hur stor andel av intäkterna som utgjordes av bidrag respektive betalningsmedel från de lokala partiorganisationerna. Av tabell 5.2 framgår att medelvärdet av stödet från varierade mellan i respektive parti. Bidragen från lokala partiorganisationers andel varierade från 0 till av intäkterna och betalningsmedlen från av intäkterna. Sammantaget varierade beroendegraden av stöd från och bidrag/transfereringar respektive betalningsmedel från den lokala nivån mellan ca 74 och 100 av de regionala partiorganisationernas intäkter. Beroendegraden är särskilt hög i flera av de små partierna. Det bör dock beaktas att uppgifterna i tabell 5.2 för och pensionärers intresseparti endast avser de fåtal partiorganisationer som får partistöd från landstingen. Om de partiorganisationer som inte får sådant stöd räknas in var beroendegraden betydligt lägre 2007. KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 Tabell 5.2: Andel av de regionala partiorganisationernas intäkter som består av partistöd respektive bidrag och betalningsmedel från lokala partiorganisationer 2007. Medelvärde av procentuell andel inom respektive partigrupp * Endast partiorganisationer med representation i . Har beroendet av partistöd på regional nivå ökat på samma sätt som det har på lokal nivå? Ungefärligen jämförbara uppgifter för de dåvarande riksdagspartierna plus kds finns i studie avseende 1983. Jämförelsen presenterad i tabell 5.3 visar att beroendet av partistöd från respektive transfererade bidrag från de lokala organisationerna i genomsnitt har ökat från ca 57 till av de regionala partiorganisationernas totala intäkter.64 Skillnaderna mellan åren är så pass stora att det knappast är beräkningstekniska orsaker som ligger bakom dem. Det är framför allt beroendet av partistöd från landstingen som ökat. Beroendet av bidrag från de lokala partiorganisationerna ligger på ungefär samma relativa nivå. Ett undantag är dock kd/kds där beroendet av transfererat stöd minskat betydligt och beroendet av partistöd från ökat 63Uppgifterna i tabellen bygger båda på medianvärden men är framtagna på olika sätt. Uppgifterna avseende 1983 är framräknade utifrån aggregerade bidrags- och totalkostnader. Medianvärdet för bidrag från respektive bidrag från lokala organisationer har satts i relation till medianvärdet för totalkostnaderna i de undersökta partiorganisationerna. Uppgifterna är beräknade utifrån den enskilda partiorganisationens uppskattade procentuella andel av bidrag från respektive bidrag från lokala organisationer i förhållande till dess totalkostnader. Utifrån dessa uppskattningar är ett medianvärde beräknat. 64Observera att värdena i tabell 5.3 till skillnad från tabell 5.2 är medianvärden. Det förklarar varför värdena skiljer sig mellan tabellerna. 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING Det hänger samman med att partiet inte var representerat i i samma omfattning som . De regionala partiorganisationerna var därför i betydligt större utsträckning beroende av bidrag från sina lokala partiorganisationer för sin finansiering. Tabell 5.3: Andel i procent av de regionala partiorganisationernas totala inkomster/intäkter 1983 och 2007. Partistöd från landstingen och bidrag från lokala partiorganisationer, medianvärden inom respektive partigrupp Uppgifter utgör bearbetade uppgifter från Ds C 1985:8 s. 83. De regionala partiorganisationerna ombads i enkäten även att rangordna de största intäktskällorna vid sidan om det kommunala partistödet och det från lokalorganisationerna transfererade stödet. Liksom för de lokala partiorganisationerna hamnade medlemsavgifterna på den översta platsen i denna rangordning i alla partier utom i . Partiernas rangordningar framgår av tablå 5.2. Tablå 5.2: Rangordning av de tre viktigaste intäktskällorna utöver partistöd från och transfererade bidrag från lokalorganisationerna Inträdesavg.., lotteri Avkastning av eget kapi- KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 kapital/ inträdesavg.., Avkastning av eget kapi- Inträdesavg.., lotteri Avkastning av eget kapi- * Övriga intäktskällor anges förekomma i mycket liten utsträckning. 5.4 Partistödets betydelse för partiernas utåtriktade verksamhet När kommunerna och landstingen gavs rätt att ge partistöd betonades det i förarbetena att stödet skulle främja partiernas informationsverksamhet. När lagen ändrades tonades denna målsättning ned något. Stödet skulle inte endast betraktas som ett stöd till partiernas informationsverksamhet utan som ett mer allmänt stöd för partiernas opinionsbildande verksamhet. Redan i de första uppföljningarna av partistödet visades bl.a. att valrörelsekostnader efter partistödets införande ökade väsentligt. ökade annonseringen och postdistribution av partimaterial till hushållen som hembesöken eller husagitationen visade en kraftig tillbakagång. (SOU 1972:52 s. 5459). För att analysera ifall partistödets nivå har någon betydelse för partiernas utåtriktade verksamhet ombads de lokala och regionala partiorganisationerna att ange omfattningen av ett antal utåtriktade aktiviteter under respektive . Några exempel på utåtriktade aktiviteter var utdelning av skriftlig information, deltagande i offentliga debatter och uppsökande möten. Den totala listan på verksamhetsformer som ingick i frågorna framgår i bilaga 2. De vanligaste utåtriktade aktiviteterna var både på lokal och regional nivå affischering, annonsering och utdelning av skriftlig information samt deltagande i offentliga debatter. Enkätsvaren visar, knappast förvånande, att de utåtriktade aktiviteterna genomgående var större jämfört med . 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING Utifrån partiorganisationernas svar på de enskilda frågorna har ett index för utåtriktade aktiviteter skapats. 65 En statistisk analys visar att det finns en korrelation eller samvariation mellan partiernas utåtriktade aktivitet 2007 och partistödets nivå på lokal nivå . Svaren tyder alltså på att det finns ett positivt samband mellan partistödets nivå och partiernas utåtriktade aktivitet, dvs. ju mer partistöd en partiorganisation får desto större utåtriktad aktivitet tenderar den att ägna sig åt. I tabell 5.4 presenteras s.k. korrelationskoefficienter och andelen förklarad variation i procent mellan de utåtriktade aktiviteterna och partistödets nivå. I tabellen presenteras även en resultatet av en analys där korrelationen kontrolleras för storleken på den kommun som partiorganisationen ligger i.66 Analysen visar dock att korrelationen mellan partistödets nivå och de utåtriktade aktiviteterna är svagare men består efter denna kontroll. Tabell 5.4: Korrelationsanalys mellan partistödets nivå och partiaktivitet (index). Korrelationskoefficienter och förklarad variation i procent inom parentes. Analysen har gjorts på 50-kommunersurvalet, dvs. , och ingår ej Partiaktivitet (index) Partiaktivitet (index) kon- trollerat för antalet invånare Gidlund och Gidlund genomförde en liknande analys och påvisade även de ett positivt samband mellan partistödets nivå och partiernas utåtriktade aktiviteter. Samvariationen var dock något svagare i 70- talets undersökning, vilket kan tyda på att partistödet har fått större betydelse för partiernas verksamhet.67 En förklaring kan vara att partistödets betydelse för partiernas finansiering har ökat . En motsvarande analys av de regionala partiorganisationerna visar inte på någon motsvarande samvariation mellan partistödets nivå och partiorganisationernas aktiviteter. En möjlig förklaring kan vara att de regionala partiorganisationernas utåtriktade aktiviteter ofta sker i samverkan med de lokala partiorganisationerna. Som närmare kommer att beskrivas i avsnitt 6.5 är de regionala partiorganisationernas funktion i partierna i stor utsträckning att stödja den lokala partiverksamheten och att koordinera partiets samlade verk- 65Indexet är framräknat på följande sätt. Om en verksamhetsform angetts ske ibland () har svaret givit 1 poäng. Om verksamheten angetts ske ofta (3 eller fler gånger ) har svaret givit 2 poäng. Poängantalet för de olika verksamhetsformerna har summerats till en totalsumma för varje partiorganisation. 66Detta har gjorts eftersom kommunstorleken samvarierar både med partistödets nivå och partiorganisationernas utåtriktade aktivitet och kan därför förklara samvariationen mellan partistöd och utåtriktade aktiviteter. 67Korrelationskoefficienten mellan utåtriktad verksamhet och storleken på det kommunala partistödet var 0.389, se Ds Kn 1981:15, s. 178. Jämförelsen försvåras dock av att 1979 till skillnad var ett valår. KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING 2007/08:RFR23 samhet i regionen. Av det skälet är antagligen kopplingen mellan partistödsnivå och aktivitetsnivå mindre tydlig på regional nivå. Aktiviteten varierade även mellan partierna. Enligt enkätsvaren utövas mest utåtriktade aktiviteter på lokal nivå av socialdemokratiska partiorganisationer och på regionalnivå av centerpartistiska partiorganisationer. Minst aktiviteter på lokal nivå återfinns i de små partierna, och pensionärers intresseparti. På regional nivå anger de regionalt baserade partierna tillsammans med pensionärers intresseparti lägst utåtriktad aktivitet. Hur används det kommunala partistödet av partierna? Eftersom partistödet i förhållande till andra inkomstslag inte är öronmärkta för vissa ändamål är det inte möjligt att ge ett exakt svar på denna fråga.68 Mot bakgrund av att partistödet i många partiorganisationer står för en huvuddel av organisationens inkomster är det rimligt att hävda att partiernas utgiftsposter utgör en approximation av vad partistödet används till. I enkäten ombads därför de lokala respektive regionala partiorganisationerna att ange nivån på följande kostnadsslag; administrativa kostnader, aktivitetskostnader, valfonderingar, anslag till lokala avdelningar inom kommunen, bidrag/överföringar till partiets regionala organisation respektive riksorganisation samt övriga kostnader.69 Samma typ av fråga ställdes i enkätundersökningarna riktade till de lokala partiorganisationerna som genomfördes i slutet av 1970- och 1990-talen. Svaren är därför möjliga att jämföra. Motsvarande fråga har inte ställts tidigare till de regionala partiorganisationerna. För att kunna jämföras med resultatet av tidigare undersökningar presenteras svaren i form av rangordningar mellan de tre viktigaste kostnadsslagen i tablåerna 5.3 och 5.4.70 Det bör dock påpekas att skillnaden i storlek mellan kostnadsslagen i flera av partierna är relativt små. Små förändringar och slumpfaktorer kan därför lätt förändra rangordningen mellan dem. I de fall då skillnaderna var mycket små 2007 har det markerats med snedstreck mellan kostnadsslagen. 68Ett undantag är ifall partistödet står för av en partiorganisations inkomster. 69Med administrativa kostnader avses löner, arvoden, traktamenten, resor, kansli, porto, frakter, telefon etc. Med aktivitetskostnader avses utgifter för annonser, trycksaker, möteskostnader, kurser, konferenser, studier etc. Bidrag till partiets regionala organisation respektive riksorganisation avser bidrag och inte betalningar för varor eller utförda tjänster. Frågornas närmare utformning framgår i bilaga 2. 70Rangordningen av kostnadsslag bygger på medianvärden för de olika kostnadsslagen. Det innebär att den beskriver förhållande i en typisk organisation i respektive parti. För att ge en bild av hur de samlade kostnaderna fördelar sig på olika kostnadsslag ger medelvärden en bättre beskrivning av förhållandena i partierna. Medelvärden och medianvärden i partiernas lokala organisationer finns presenterade i bilaga 3, tabell D och E. 2007/08:RFR23 KAPITEL 5 PARTISTÖDETS BETYDELSE OCH ANVÄNDNING För att analysera partiernas kostnadsprofiler har även frågor om partiernas administrativa kapacitet ställts. Det rör sig främst om tillgången till kansliresurser och antalet anställda inom organisationen.