rfr · GV0WRFR7 · 2008-02-01 00:00:00 — Skulle vi från statens sida kunna informera fram en acceptans för höga skatter? (): Jag vill också tacka för väldigt bra föredragningar. Min första fråga ställs till och tangerar det som sade. Du sade att alla forskare säger nej till enhetlig moms. EU är ju inte av den åsikten. Jag tror att det var 2006 som utredningen väg mot en enhetlig moms kom. Man var där tydlig med att det är viktigt med en enhetlig moms. Det gör systemet enklare och vi skulle kunna sänka vår momsskattebas till . Är skillnaden mellan vad forskare säger och vad andra säger politik eller handlar det om att förenkla regler? Jag vill att du utvecklar det lite mer. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Jag har också en fråga till . Hur tror du att EU och skattepolitiken kommer att utvecklas framöver? Vi är 27 stater och flera är på väg in. Vi har olika skattelagstiftningar. Tror du att vi går mot en harmonisering? Har för stor makt gentemot vår egen suveränitet? Är vi på väg mot ett när det gäller skatter? Vad är din åsikt om det? (): Även jag vill tacka för en bra genomgång. Jag börjar med en fråga till i din roll som jurist och på skattesidan. Det gäller legitimiteten i skattesystemet. Du var inne på frågan om uppskovsrätt. Den förändrade lagstiftningen som gör att man kan flytta med sig sitt kapital ut i kommer att medföra problem. Hur tror du att systemet kommer att se ut ? Hur kommer vi att kunna klara av kontrollen från svensk sida och upprätthålla legitimiteten? Börjar vi se slutet på uppskovsrätten? Jag har också en fråga som gäller bolagsbeskattningen. gick inte in så mycket på det, utan hoppade över avsnittet. Jag skulle vilja att du tar upp lite av det som du hade tänkt säga på det området. säger att om man höjer skatten på företagen får man en minskad investeringsvilja på . säger att befolkningen tycker att bolagsskatten är bra. Man kanske till och med kan tänka sig en höjning. Är det inte något av systemet? Det är någon annan som betalar, och det gör att man har det synsättet. För fem låg vi relativt bra till med våra . börjar vi ligga på den övre delen på skalan. Kan du ge några synpunkter på den konsoliderade bolagsskattebasen som diskuteras inom EU, och hur den eventuellt skulle kunna höja legitimiteten? : Jag tar fråga först. Blir det så mycket pengar om vi har en högre skatt på prisokänsliga lyxvaror som konsumeras av höginkomsttagare? Jag kan på rak arm bara komma på fransk , men om man sätter forskarna på att leta hittar de nog ett antal varor. Frågan är hur långt ned man går i definitionen av lyxkonsumtion. Jag har inte något svar i kvantitativa termer. Om man tar extrema lyxvaror blir det ju inte så mycket. Men om man accepterar att träffa lite fel och går ned i inkomstkänslighet så att det inte är bara de allra rikaste men ändå höginkomsttagare och om man även accepterar att det inte är alldeles prisokänsliga varor kan man säkert dra in mer pengar. Exakt hur mycket det skulle ge och vilka varor det skulle bli fråga om får man utreda. Du ställde också en fråga som var ungefär densamma som . Forskarna säger nej till enhetlig moms av teoretiska skäl. Vi ska inte ha enhetlig moms. Det finns effektivitetsvinster med att ha hög moms på prisokänsliga varor och låg moms på priskänsliga varor. säger ja till enhetlig moms. Varför denna motsägelse? ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Jag tror att forskarna tittar på det ur ett mer teoretiskt perspektiv. Principiellt ska man beskatta det prisokänsliga. Jag antar att EU ser på det mer praktiskt. Hur ska man genomföra detta? Då har man alla gränsdragningsproblem. Vad är mat kontra restaurangtjänster? Vad är fritidsaktiviteter kontra transportmedel? Såvitt jag förstår är det jättelika problem. Därför ge man upp och säger att det inte går och att det är bättre att ha en enhetlig moms så att man slipper allt tjafs. Det är vad jag tror. frågade om bolagsbeskattningen. Jag har inte något att säga om legitimitetsfrågan. Det är en psykologisk fråga. Alla vill ha hög bolagsskatt eftersom man tror att det inte drabbar en. Däremot vill alla ha låg fastighetsskatt eftersom man tydligt ser hur det drabbar en. Det är en synvilla. Om har en hög bolagsskatt lägger inte företagen sina investeringar i . Man lägger dem utomlands där det är lägre bolagsskatt. Det drar ned sysselsättningen i , eller reallönerna eller eventuellt båda delarna. Det är den indirekta effekt som folk kanske inte tänker på. Det är vår uppgift som nationalekonomer att tänka på den indirekta effekten. Kapitalskatter är väldigt komplicerade. Skatt på kapital ska vara noll, enligt Chamleys resultat. Han visar att skatt på kapital stör ekonomin mer än andra skatter. Det är inte riktigt utrett hur det är när man har olika typer av kapitalskatter. Bolagsskatt kontra förmögenhetsskatt är inte utrett. Där finns mycket kvar att göra innan vi kan uttala oss säkert. Oavsett vad vi tycker om bolagsskatten driver skattekonkurrensen ned bolagsskatten. Det började med som hade låg bolagsskatt. För sedan var ett av fattigaste länder. Man drev stenhårt frågan om låg bolagsskatt. En massa företag lokaliserade sig till . hör till rikare länder. Så går det när man med låg bolagsskatt lockar till sig företag. är det och andra som spelar med samma medel och försöker locka till sig företag genom att ha en aggressivt låg bolagsskatt. Man kan fråga sig hur ska agera. Ska vi spela med och sänka vår bolagsskatt? Ska vi fortsätta att följa med i the race to the bottom, som man pratar om, alltså kapplöpningen ned mot nollpunkten på bolagsskatten? Eller ska man i EU försöka ha något slags förbud mot det och låta EU ingripa? Men då blir det så som pratade om, att man kräver enhetliga beslut i sådana frågor. Det är klart att och röstar väl emot sådana förslag, så det är svårt. Jag har egentligen ingenting att säga. Jag bara iakttar med fascination den skattekonkurrens som pågår mellan länderna. : Jag vill säga något om momsen, om den ska vara enhetlig eller inte. Vi nationalekonomer säger att den inte bör vara enhetlig. Det är för en gångs skull ganska stor konsensus bland oss nationalekonomer i just den frågan. Vi har även börjat titta på andra teoretiska modeller. tyckte man att vi skulle ha en likformig skatt, att det var viktigt att alla inkomster beskattades lika. Man skulle inte snedvrida folks beslut. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER tittade vi också på vad som händer om vi tar med produktionen i hemmet, hur det påverkar det vi vet om optimalbeskattning. Vi tillbringar ju för mycket tid i hemmet på grund av de höga skatterna. Eftersom det är för dyrt att anställa någon är det bättre att vi själva målar hemma. Om man inkluderar detta i de teoretiska modellerna får man som resultat, som var inne på, att varor som konsumerar mycket fritid ska beskattas högre. De här modellerna ger ännu mer stöd för att vi ska ha differentierad moms. Rent teoretiskt finns det alltså ett ganska starkt stöd från oss nationalekonomer för att momsen ska vara differentierad. Sedan finns det andra aspekter på skattesystemet, som att det ska vara lätt att administrera och att det ska anses vara rättvist. När det gäller att det ska vara lätt att administrera måste vi känna till alla elasticiteterna. Även om det går att ta reda på dem så förändras de över tiden, och det blir gränssättningsproblem, så rent praktiskt är det kanske svårt att få till en differentierad moms. Men det finns egentligen mer stöd för det än , visar våra teoretiska resultat. Jag ska också säga något om bolagsskatten och the race to the bottom och om det är något som vi ska oroa oss för. I ger bolagsskatten ganska lite i skatteintäkter. av de totala skatteintäkterna kommer från bolagsskatten. Det kanske inte är ett så stort problem om bolagsskatten blir noll procent eftersom den ger så lite. Men ett problem är att den fungerar som något som vi kallar för back stop. Om vi har en bolagsskatt som är noll procent kommer vi att få enorma incitament för att bli egenföretagare och bilda bolag. Om man tror att det blir bra för den svenska ekonomin med fler bolag och fler företag är det kanske positivt, men det är inte den formen av företag som är drivna av skatteincitament som vi vill ha. Det är alltså ett problem om bolagsskatten blir för låg eftersom det ger incitament att bedriva verksamheten på annorlunda sätt. Vi kan tänka oss om alla sjuksköterskor skulle bilda bolag och vara konsulter på ett lasarett. Det är säkert något som juristerna skulle kunna lösa på något sätt, men det skulle ställa till med problem. : Jag fortsätter med bolagsskatten och fråga om det är så att man gillar bolagsskatten för att det är någon annan som drabbas. Till stor del tror jag att det är så. Just bolagsskatten var också den skatt som det var flest som var osäkra på. Vi gav dem också möjligheten att kryssa i att de inte hade någon uppfattning, och bolagsskatten var en sådan skatt som nästan en tredjedel saknade uppfattning om. Det känns som att det kanske inte är en skatt som berör just mig. Vi såg också att detta med egenintresset spelar en stor roll för attityder vad gäller alla skatter. Vi såg tydligt att om man själv är företagare är man mycket mer angelägen om sänkt bolagsskatt än annars, så det har säkert stor betydelse. frågade om man kan informera fram en acceptans för höga skatter och om man skulle kunna påverka de, som det har hävdats, som kanske fuskar. Även om man inte ska hänga upp sig på specifika procentsatser, tror jag att man bör ta fasta på just detta att det finns en stor massa som är påverkbar. Det finns ganska många som skulle kunna tänka sig att ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER fuska men som inte gör det i alla avseenden, som är påverkbara. Om de sociala normerna uppluckras och man säger att det är okej att fuska, visar de studier som jag själv har genomfört och studier som jag har sett från andra länder att det vilar ett stort ansvar också på er politiker att framstå som trovärdiga och tillförlitliga. Man tänker: Om jag kan lita på politikerna är jag också själv mer benägen att låta bli att fuska. Här handlar det också om just detta med information. Jag tror inte att det generellt sett går att informera om en acceptans för väldigt höga skatter. Det beror ju på vad man själv tycker. Men jag skulle tro att det finns väldigt många som är oinformerade och som inte riktigt har koll på hur skatterna fungerar. Det är väl nästan ingen som vet exakt hur de fungerar men på det stora hela. Man vet inte riktigt vad den egna beskattningen grundar sig på. kan man skicka ett sms och ge okej på sin deklaration och behöver egentligen inte ta reda på hur mycket man har tjänat och hur mycket man betalat i skatt. Jag tror att man skulle kunna informera om både hur stora skatteuttagen egentligen är och vad skattemedlen faktiskt används till. När det gäller vissa styrmedelsskatter ser man en tydlig koppling. För att återigen ta exemplet med koldioxidskatten förstår man att själva syftet med skatten inte främst är att det ska komma in pengar till statsskatten utan att det är att påverka folks beteende så att det blir mindre skadligt. Där tror jag att det finns en möjlighet att informera till lite högre acceptans i alla fall. : När det först gäller frågan hur utvecklingen kommer att bli inom EU är det förstås helt omöjligt att säga, men man kan ju gissa lite. En sak som är viktig att komma ihåg är att EU jobbar väldigt lite med skattenivåer, alltså hur höga skatterna ska vara. Det är en fråga som EU intresserar sig väldigt lite för. Det man jobbar med är vad som ska beskattas, alltså skattebaserna. Det jobb som pågår nu är att harmonisera skattebaser i större utsträckning än . När det gäller momsen har vi redan harmoniserade skattebaser. Där handlar det om att modernisera och utveckla det system man har. När det gäller inkomstskatter och skatter på företag har vi inte så mycket av gemensamma regler , men det pågår ett ganska stort arbete inom EU om företagsbeskattning primärt. Den konsoliderade bolagsskattebasen nämndes. Tanken är att företag med verksamhet i flera EU-länder inte ska behöva konfronteras med en massa olika skattesystem, som är fallet . Har man verksamhet i tio länder måste man hantera tio olika skattesystem. Tanken är att man inte ska behöva göra det , utan man ska bara behöva hantera ett skattesystem. Detta arbete är ganska långt gånget inom EU på rent teknisk nivå. är det inte politiker som jobbar med det, utan det är skatteexperter som utformar ett system ända ned på detaljnivå. Arbetet har kommit långt, och det finns en stor vilja inom framför allt kommissionen att komma vidare här. Från svenskt håll har man haft en ganska avmätt hållning till detta och en stark skepsis till att det kommer att bli verklighet . Möjligen kan man tänka sig att vissa medlemsländer kommer att välja att gå ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER vidare med det här systemet, även om inte alla hänger på. Då kommer vi att få en kärntrupp av länder som kommer att ha ett tätare samarbete på skatteområdet. Då är det väl en inte alltför vild gissning att inte kommer att tillhöra den kärntruppen. Men det kanske ni vet mer om än jag eftersom det i grunden är politiska beslut som styr det. Har för stor makt? Ja, jag tycker att har för stor makt. Vems fel är det? Ja, inte är det fel, utan jag tycker att har lämnats i den situationen på grund av att de som skulle ha makten, det vill säga ministerrådet och lagstiftaren, inte har tagit sitt ansvar. Det är min åsikt. Jag tycker alltså att har för stor makt. har agerat utifrån de förutsättningar som domstolen har. Det var lite om vad som händer i EU. Hur är det då på hemmaplan, hur förhåller vi oss till det som händer? Det var också en fråga om uppskovsrätten och om vi kommer att kunna behålla den över huvud taget. Den genomgående strategin när vi har fått våra skatteregler underkända har varit att försöka behålla dem och utvidga dem till att gälla även utlandet. Uppskovsreglerna är ett exempel på det. Ett alternativ hade varit att ta bort uppskovsreglerna om man nu inte får ha dem bara i . Detsamma gäller för pensionsförsäkringar. När vi nu inte får ha bara svenska pensionsförsäkringar skattegynnade har vi nu gått vidare och tänkt oss att vi även ska tillåta utländska pensionsförsäkringar att komma in i systemet. Men den fråga som inställer sig är den som kom upp här, om detta kommer att fungera. Kommer vi att kunna få in de här uppskoven? Kommer vi att kunna beskatta de belopp som faller ut från pensionsförsäkringarna ? Där finns det en osäkerhet. Tanken är att det här ska kunna ske genom samarbete mellan skattemyndigheter i olika länder, men det är många som uttrycker skepsis mot att de mekanismerna kommer att fungera. Det är inte bara som har utvidgat systemet till utlandet. Det har varit det initiala sättet att hantera detta i många länder. Jag tror att vi kommer att kunna se en motsatt utveckling, att man kommer att ta bort vissa skatteförmåner och skattegynnade områden därför att man menar att det inte går att upprätthålla dem när de måste utvidgas också till utlandet. Då skulle min prognos när det gäller uppskoven vara att de kanske försvinner, om inte av något annat skäl så för att de inte blir hanterliga i en situation där man måste ge uppskov även till utlandet. (): Även jag vill tacka för väldigt bra och intressanta föredragningar. Jag har en fråga som jag i och för sig tror är mest riktad till , men ni andra får också gärna kommentera den. Den rör förslag om individuella kompetenskonton. Det är ett system som var på gång här i för men som gick i stå. Men vi skulle gärna införa det. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Det handlar om att jag som anställd ska kunna avsätta en summa pengar av min lön på ett konto, och min arbetsgivare kanske vill avsätta en liknande summa för att jag ska kunna använda pengarna för att studera. Då är min fundering hur man enligt Chamleys princip eller någon annan ser på detta. Det är ju något slags omvänd kapitalbeskattning. Egentligen handlar det om framtida konsumtion. Finns det erfarenheter av den typen av åtgärder i utlandet? (): Jag vill naturligtvis också tacka för bra föredragningar. Jag vill ställa ett par frågor till och . Först när det gäller hur skatten eventuellt påverkar viljan att arbeta pratade du om att elasticiteten egentligen tenderar att vara ganska låg, men att vad vi använder skatterna till skulle påverka viljan att arbeta. När det gäller incitament för att jobba över huvud taget finns det också andra incitament, till exempel försörjningsbörda, utbildning, karriärmöjligheter, sociala frågor som att man vill tillhöra samhället och vill vara på en arbetsplats. Hur ställer sig skatteincitamenten mot bakgrund av det? Är det någon som har tittat på i hur stor utsträckning skatterna påverkar viljan att ta ett arbete? Det var jätteintressant att höra detta om bensinskatt och koldioxidskatt. Har man kontrollerat det här över tiden? har ju klimatdebatten accelererat. Det har i sig inneburit att acceptansen för både bensinskatt och koldioxidskatt har höjts. När ställde man dessa frågor? Jag har en sista fråga om skatteundandragande och skattefusk. Har man tittat på om det är en generationsfråga? Skiljer sig attityderna åt mellan generationerna? (): Även jag vill tacka så mycket för väldigt intressanta presentationer. Jag har två frågor till . Först vill jag ha en kompletterande kommentar. Jag saknar lite grann resonemang om externaliteter i frågan om optimal beskattning. Trots allt borde man kunna tänka sig att det skulle vara optimalt att beskatta produkter som har externa kostnader relativt högre, till exempel miljö- och hälsofarliga varor. Jag funderar också lite grann på det du sade om optimal progressivitet i inkomstbeskattningen, för där var väl slutsatsen bara att slutsatsen var oklar. Det vore väldigt intressant om du kunde resonera lite mer kring det. Ordföranden: har vi ingen kristdemokrat här, så då kan jag ta ordförandens privilegium och skjuta in en liten extrafråga, kanske mest riktad till , angående hur detta med skatters synlighet påverkar attityden. Visserligen diskuteras inte frågan så mycket här i , men utanför är det många som har fört fram tanken på att vi skulle slopa källskattesystemet. när det är enklare att betala via Internet och annat skulle man väl kunna tänka sig att låta människor själva få betala in sin inkomstskatt för att därmed göra den mer synlig. Har du några kommentarer till hur ett sådant system skulle kunna påverka attityden till skatter? ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER : Jag börjar med fråga om individuella kompetenskonton. Jag kommer ihåg när man diskuterade detta , men jag satte mig aldrig riktigt in i det, så jag har ingen riktig vetenskaplig kompetens att uttala mig om det. Ett sätt att se på det är som ett slags pensionsförsäkring, alltså att jag får dra av pengar och sedan får ta ut pengarna . Men det här skulle vara en pensionsförsäkring som ligger utöver det halva basbelopp som man får dra av . Sedan får jag ta ut pengarna bara mot en viss motprestation, alltså att jag ska utbilda mig. Argumenten för och emot kompetenskonton kan man säga är delvis desamma som argumenten för eller emot avdragsrätt för pensionsförsäkringar. Personligen tror jag egentligen inte på det här, men jag har verkligen inget vetenskapligt fog för det. Det måste vara väldigt svårt att dra en gräns mellan konsumtion och verklig utbildning. Vad jag skulle vilja göra då vore att sätta in en fjärdedel av min månadslön på ett kompetenskonto och ta i . Då heter det att jag studerar franska, och det kanske jag gör i någon mening, men jag har det ganska trevligt där. Det är alltså ett sätt att få avdragsrätt för en viss typ av konsumtion. Jag tycker att det låter väldigt trevligt, men jag tror nog inte att det går. Men jag har verkligen ingen vetenskaplig kompetens här, utan det är bara introspektion. Jag tänker på vad jag skulle göra om det funnes sådana konton. tog först upp en väldigt enkel fråga, om externaliteter, alltså miljöskadlig verksamhet, bör beskattas hårdare genom optimal beskattning. Svaret är entydigt ja. Det är alla ekonomer eniga om. Det är ingenting att diskutera. Det gäller till exempel både koldioxidskatt och trängselavgifter i . Hon ställde sedan en svårare fråga, nämligen den om optimal progressivitet och vad det finns för avvägningar där. Om man ska tillämpa teorin för optimal progressivitet, vad blir det då för avvägningar och i vilka fall hamnar man på att det ska vara en platt och inte en progressiv skatt? Det är så omfattande. Jag har läst litteraturen, men det är en massa tekniska antaganden om hur individernas produktivitet är fördelad över populationen, alltså hur mycket mer högproduktiv en höginkomsttagare är än en låginkomsttagare och hur våra preferenser ser ut, hur vi vill byta konsumtion mot fritid och sådana saker. Det är en massa tekniska antaganden som jag faktiskt inte kommer ihåg. Men jag tror inte att det har så väldigt stort intuitivt innehåll, utan det är en massa matematiska och tekniska antaganden. Min minnesbild från när jag läste litteraturen är att ibland får man en ganska platt skatt och ibland inte, och jag kan inte riktigt genomskåda när. : I vår litteratur finns det tusen olika artiklar, och det finns ingen riktig konsensus. Men ett resultat som det finns ett ganska starkt stöd för är att det ska vara ett mer uppochnedvänt utformat skattesystem. Låginkomsttagarna får ganska låga skattesatser men också de som är högproduktiva ska möta en låg skattesats, medan medelinkomsttagarna ska ha en högre inkomstskatt, ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER om man ser på det från ren effektivitetssynpunkt. Det ska alltså vara låga skatter för låginkomsttagare för att få dem i arbete. Sedan ska man inte heller störa de väldigt produktiva höginkomsttagarna, så de ska också ha en ganska låg skatt. Men den stora massan i mitten, om man behöver få in mycket skatteintäkter, kan man då beskatta. Som sagt finns det ingen konsensus kring detta, men det är ett resultat man har kommit fram till i flera olika studier. : Det finns två väldigt kontroversiella resultat i optimalbeskattningsinstrumentet. Det ena är Chamleys, att kapitalskatten ska vara noll att störa sparandet är mycket värre än att störa arbetsutbudet i en ekonomi. Det andra är att höginkomsttagarna ska ha låg skatt. Det har genomförts massor av forskning, och det är väldigt lätt att omkullkasta åtminstone det senare, detta med höginkomsttagarna. Men ibland dyker det upp igen när man vill göra några andra antaganden. Det här är sådant som det har forskats väldigt mycket om. Den som har forskat mest om detta i är en finländare, . Han är expert på de här sakerna och har studerat dem. Ordföranden ställde en intressant fråga om detta med källskattesystemet. Det gäller egentligen attityder, så det är inte jag som ska prata om det. Men det är intressant, för man har en känsla av att om folk inte ser skatten som de betalar kan de acceptera den, men om de ser den blir de sura. Ett typexempel är fastighetsskatten. Jag tror att fastighetsskatten är så impopulär just för att man betalar in den själv, medan man däremot inte ser bolagsskatten, som kanske är lika viktig för folks lönenivåer, för den tar någon annan in. Därför tycker jag att det skulle vara intressant att göra en forskning om fastighetsskatten och särskilja villaägare och bostadsrättshavare. Villaägarna betalar ju in sin fastighetsskatt själva, så de ser den, men bostadsrättsägarna ser den inte för den betalas genom avgiften till föreningen. Då är min gissning att bostadsrättshavarna är mycket mer positiva till fastighetsskatten, även om det skulle vara bostadsrättshavare som betalar lika mycket i fastighetsskatt som några villägare. Detta är en intressant forskningsuppgift som jag inte har gjort, men som det skulle vara kul att göra för att se om det förhåller sig så. : Först vill jag säga något om de individuella kompetenskontona.