rfr · GV0WRFR20 · 2008-04-03 00:00:00 — Vi har tittat på olika former för att komma den här tekniken och användningen in på livet, men vi har ännu inte riktigt lyckats. Det här är en teknik som inte kommer att försvinna, oavsett om det nu även kommer att växa fram en massa andra, lagliga alternativ, till exempel olika prenumerationstjänster och så vidare. Upphovsrätten är enligt vår mening tvådelad. Det finns, som sade, en ensamrätt i grunden. Den är viktig att värna om, och den måste också förenas med olika sanktionsmöjligheter. Vi har ingenting emot utan vill snarare stödja att svensk lagstiftning kommer upp i en europeisk standard på just denna nivå, för där är den inte . Men upphovsrätten är enligt vår mening egentligen inte till för att låsa in rättigheter för upphovsmannen. Upphovsrätten finns enligt vår mening till för upphovsmannen, för att han eller hon ska kunna lösgöra rättigheterna för licensiering och få intäkter från den användning som äger rum. Det är här någonstans vi anser att den offentliga debatten har gått i baklås. Vi anser att man i första hand ska försöka använda upphovsrätten för att lösgöra rättigheterna för en licensiering så att upphovsmännen kan få intäkter från detta. Det är ingen skillnad på nätet jämfört med radio, tv eller vad som helst; vi måste försöka skapa en marknadssituation som gör att upphovsmän- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET nen kan få nytta av liknande system som finns för radio, tv eller vilket annat nyttjande som helst, det vill säga att det blir licensierat, det blir tariffsatt och det blir en avräkning till upphovsmännen efter en musikrapportering. Det är otroligt viktigt att vi där håller på den princip som gäller för den praktiska hanteringen av upphovsrätten, åtminstone i Stimsammanhang, det vill säga att vi ser till att de pengar som vi tar in från detta verkligen kommer till de upphovsmän som ska ha nytta av dem, alltså dem vars verk har använts, så att inte pengarna stannar någonstans på vägen. Att vi kan detta tror vi på att vi har lyckats visa på andra områden. Vi kostar i storleksordningen av de totala intäkterna. Vi anser alltså att man måste ha två tankar i huvudet när man diskuterar de här frågorna det måste finnas en stark ensamrätt, det måste finnas sanktionsmöjligheter och det måste finnas möjligheter för rättighetshavarna att ingripa mot illegal fildelning och andra utnyttjanden som är illegala på nätet. Men det räcker inte som enda lösning. Vi måste också kunna erbjuda dem som vill fildela lagligt att göra detta, och det är beredda att göra. Vår tanke begränsar sig enbart till fildelning av musik. Vi kan ingenting om fildelning av film, dataspel, böcker eller andra texter över huvud taget. Men när det gäller fildelning av musik tror åtminstone inte vi att det går att åstadkomma någon lösning utan en stark medverkan från ansvarsfulla nätoperatörer, alltså accessleverantörerna. Vi tror att det är den vägen man måste gå för att komma den marknad in på livet som finns och som upplevs som helt privat och icke-kommersiell av dem som använder fildelningsnätverk. Den är inte privat, och den är inte icke-kommersiell, men den upplevs vara det. Vi tror också att det faktiskt finns en betalningsvilja om man förenar en starkare upphovsrätt med bättre ingripandemöjligheter än vad som finns med positiva erbjudanden om att kunna lagliggöra den fildelning som finns. Vi tror att detta har en slagkraft för dem som vill fildela lagligt. I har ett stort avtal träffats mellan deras största teleoperatör, gamla danska , och rättighetshavarorganisationer, den danska motsvarigheten till . Detta avtal lagliggör och ger laglig tillgång för TDC:s abonnenter till i storleksordningen någon miljon skyddade verk utan att det krävs några lagstiftningsförändringar eller någonting över huvud taget. Det är en väg som vi anser att man måste gå även i . Vi förespråkar alltså en licensiering. Det ska inte kopplas ihop med någon skatt eller någon bredbandsavgift, utan det är en vanlig licensiering för dem som vill fildela. De ska skaffa sig denna licens om de vill fildela lagligt. Vi har en dialog med nätoperatörerna och förhoppningsvis med andra rättighetshavarorganisationer om hur detta ska lösas praktiskt. Det kommer inte att bli exakt så som vi har tänkt oss från början, men vi vill framför allt få till stånd en dialog med lagstiftarna, även om detta framför allt är en sak som branschen måste lösa själv i samarbete med accessleverantörer. Prenumerationstjänster som den i eller andra typer av licensieringslösningar måste komma till stånd, och detta kräver egentligen inga lag- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET stiftningsförändringar förutom att man måste stärka ingripandemöjligheterna. Gör man inte det tror inte heller vi att laglig licensiering har någon jättestor framtid för sig, utan den svenska lagstiftningen måste upp till en internationell nivå. Avslutningsvis: Vad jag pratar om är framför allt nedladdning på nätet. Det är det som skapar de riktigt stora problemen, och det är en nedladdning som allmänheten har väldigt svårt att förstå varför man inte ska kunna få lov att göra. Men vi tycker att man ska få lov att göra detta, och vägen till att få lov att göra det är att gå via nätoperatörerna i stället för att gå ut och försöka licensiera enskilda privatpersoner på one-to-one-basis. Vi för alltså en dialog just , och vi räknar med att kunna leverera vissa resultat om hur det här ser ut. Får vi inte med oss andra rättighetshavarorganisationer eller nätoperatörerna på ansvars- och licensieringsbiten fungerar inte den här lösningen. Men då får man hitta en annan lösning, för en licensiering för det nyttjande som äger rum och betalning till upphovsmännen måste komma till stånd! Ordföranden (): Tack så mycket, från . Då gör sig Per Strömbäck redo. Han är gemensam representant för Ifpi, Filmfolket, Dataspelsbranschen och . Per Strömbäck, Dataspelsbranschen m.fl.: God morgon! Jag är alltså talesperson för Dataspelsbranschen. Här representerar jag även litteratur, film, tv och musik. Med mig har jag även från om någon vill ställa frågor. Även , och från Ifpi, skivbolagens organisation finns här. Först av allt ska det sägas att digitaliseringen är en entydigt positiv samhällsomvandling. Den innebär en demokratisering av produktionsverktyg och distributionsformer som måste omfamnas. Vad kan vara bättre än att alla får ökade möjligheter att uttrycka sig och sprida sina verk? Som de två tidigare talarna var inne på är fildelningen i sig en fiffig teknik för att överföra stora mängder information via Internet. Diskussionen om upphovsrätten på Internet handlar inte om att vara för eller emot teknikutveckling och samhällsförändringar, för i takt med att samhällsekonomin alltmer flyttas bort från traditionella ekonomier, fysisk handel, distribution och produktion blir digitala produkter allt viktigare. Det är ljudfiler, filmer och dataprogram. Det är allt från spel och virusskydd till telefonväxlar och logistiksystem. Det är gps-kartor, mönster, ritningar och så vidare. Kultur och immateriella värden utgör en stor och växande del av ekonomin. Inom Europeiska unionen omsätter kulturen mer pengar än både biltillverkning och livsmedelsindustri. Tillväxten är över genomsnittet för alla branscher. Det är alltså så att vårt framtida välstånd, vår sysselsättning och tillväxt är avhängigt vår position i den utvecklingen. Det här är inte en fråga om mp3- filer; det här handlar om förutsättningarna för kunskapsekonomin. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Det finns förstås även en moralisk dimension kring upphovsrätten. Vem har rätt att bestämma hur och när ett verk ska spridas? Är det dess skapare eller är det någon annan? Att upphovsrättsbrott sker en masse på Internet är inget argument mot upphovsrättens vara. Principen är densamma på Internet som i den fysiska världen: Upphovsrätten måste värnas. Dataspel är till sin natur ett digitalt medium, och vår bransch har infört många av de affärsmodeller som ibland föreslås som lösning på piratproblemet. Onlinespel som till exempel World of Warcraft och andra lockar miljontals spelare världen över. De spelen är inte drabbade av traditionell piratkopiering i så stor utsträckning de spelas via Internet, och serverdatorerna accepterar bara legitima exemplar. Men då uppstår i stället, kan ni tänka er, nya slags upphovsrättsintrång, till exempel rena piratservrar som står helt utanför spelutgivarens kontroll. Fildelningen är inte slutet på utvecklingen på Internet. Nya affärsmodeller drabbas av nya slags intrång. De nya tjänsterna kan inte på egen hand skydda skaparens rättigheter. Tekniken är ny men grundfrågan densamma. Upphovsrätten måste värnas även här. Några ord om övervakning: Det är väldigt lätt att upptäcka intrång på In- ternet, för fildelningen sker helt öppet. Vem som helst kan ladda ned programvara som gör det möjligt att dela filer med andra. Här är en bild från ett populärt fildelningsprogram som heter DC++. Här ser vi ett antal filer. Genom att söka på sitt verk kan en upphovsman lätt se om det delas ut utan tillstånd. Man ser till och med IP-numret, alltså det telefonnummer som är unikt för varje användare. Brottet begås alltså helt öppet, fritt för vem som helst att se. Det enda som fattas för att lagföra brottslingen är att Internetoperatören lämnar ut uppgifter om vilken användare som döljer sig OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Att hävda upphovsmannens rätt förutsätter ingen som helst generell övervakning. Allt man behöver är samma programvara som fildelarna. Den situation vi har i med omfattande illegal fildelning och ett svagt skydd för upphovsrätten på Internet är väl känd. Men jag vill ändå ge några illustrationer av hur det slår mot våra branscher. kartlade fildelningen av ljudböcker på piratsajten The kunde man se att det skedde nästan 1 900 nedladdningar av svenskspråkiga ljudböcker. fanns olovliga kopior av 17 av de 20 böcker som toppar försäljningslistan för cd-ljudböcker tillgängliga på samma sajt. Det sker i miljoner illegala nedladdningar av film. Försäljningen av musik har i stort sett halverats . Försäljningsökningen hos de legala musiktjänsterna på Internet har upphört. Att är sämst i västvärlden på att skydda upphovsrätten på Internet får konsekvenser för våra relationer med utlandet. uppfattas som en för pirater, vilket bryter mot den etablerade bilden av vårt land som en modern och rättssäker tjänsteekonomi. Det står för övrigt också i strid med internationella överenskommelser som och EU-direktiv, där vi åtar oss att skydda upphovsrätten. Dessutom kolliderar det med det tydliga åtagande som både föregående och nuvarande regering har gjort i exempelvis filmavtalet att motarbeta illegal fildelning och stärka upphovsrätten. Staten har alltså ett utestående löfte om att upphovsrätten ska värnas. Vad behövs för att vända dagens läge, utifrån övertygelsen om vikten av en fungerande upphovsrätt? Vi ser tre saker. För det första har vi nya produkter och tjänster från oss själva i de berörda branscherna. För det andra behövs från er folkvalda ett tydligt ställningstagande för upphovsrätten i ord och handling. För det tredje och kanske det viktigaste vill vi se att Internetoperatörerna engagerar sig i information och förebyggande arbete. Utan goda lagliga alternativ kommer piratkopieringen att fortsätta växa. Det kan alla vara överens om. Företagen i de berörda sektorerna är självklart de aktörer som kan och måste skapa dem. Här händer redan mycket. Det finns tiotals musiktjänster drivna av allt från storbolag till små oberoende aktörer. Antalet tjänster för video on demand har ökat från åtta till sexton, och är ledande, både inom detta område och inom digital försäljning av ljudböcker och e-böcker, för att inte tala om digital distribution av dataspel där svenska entreprenörer konkurrerar i världstoppen. Dock måste vi, kan vi och kommer vi att göra ännu mer. Existerande och nya tjänster har det gemensamt att framgången förutsätter tydliga spelregler och sjysta konkurrensvillkor. Här kommer jag in på politikens del av ansvaret: att skapa rimliga spelregler för oss som ska utveckla de här tjänsterna. hör man förvåning över att inte fler lagliga Internettjänster för musik, film, litteratur och dataspel utvecklas som om det handlade om att skära guld med täljkniv och att branschens aktörer av någon obegriplig anledning valde att inte utnyttja den möjligheten. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET I själva verket är marknadsläget och konkurrenssituationen den motsatta. Hur ska en laglig tjänst kunna tävla med konkurrenter vars verksamhet i grunden är olaglig eller bygger på andras lagbrott och som inte tar någon hänsyn till upphovsmännens ersättningar, internationella upphovsrättsliga överenskommelser, rättighetsklarering eller användaravtal? Och hur kommer det sig att filmer, tv-program, dataspel, musik, ljudböcker och så vidare dyker upp i fildelningsnätverken innan de ens haft officiell premiär? Som framgår av den promemoria från som utskottens ledamöter har tagit del av inför den här utfrågningen rör det sig om organiserad brottslighet som på olika sätt får tag i originalen och sedan sprider dem i en hierarki av fildelningsnätverk och serverdatorer. De legala lösningarna kan inte förväntas konkurrera med organiserad brottslighet. Samhället måste ingripa. Den tredje av de nämnda grupperna, Internetoperatörerna, har en nyckelroll i att etablera en fungerande modell för att stärka upphovsrätten på nätet. Jag ska utveckla detta. Regeringen har ju som meddelades kommit överens om att införa EU:s sanktionsdirektiv i svensk lag, och det är självklart välkommet. Men det är i sig inte någon helhetslösning. Att Internetoperatörerna engagerar sig i att utforma nya lösningar är den viktigaste enskilda komponenten i det fortsatta arbetet, och det följer en tydlig internationell trend där operatörer i bland annat , , och antingen frivilligt har tagit på sig ett ansvar eller tilldelats en roll av lagstiftaren för att motverka illegal fildelning. I själva verket kräver artikel 8:3 i EU:s Infosocdirektiv ansvar av Internetoperatörerna. har inte infört den delen av direktivet det var ju det som var ämnet för . Om det nu läggs åt sidan måste man hitta andra vägar för att utforma detta ansvar. Infosocdirektivet är inte frivilligt för medlemsstaterna. Internetleverantörernas ansvar handlar inte om någon princip utan om att de helt enkelt har unika förutsättningar för att bidra till en lösning. I sin enklaste och kanske viktigaste form kan det handla om att förmedla ett riktat informationsbrev från den rättighetsägare vars rättigheter har blivit kränkta. I den här diskussionen trevar alla efter en rimlig och proportionerlig medelväg. Låt inte svaret bli generella avgifter som bara omfattar en liten del av allt upphovsrättsskyddat material som fildelas. Låt det inte heller bli låst till enbart rättsprocesser som i praktiken bara kan omfatta en tusendel av intrången. Ge inte upp inför utmaningen att reglera den digitala världen. Låt i stället den rimliga och proportionerliga medelvägen vara densamma som i våra grannländer tydligt politiskt stöd för upphovsrätten och att även Internetleverantörerna får ett ansvar, till exempel genom riktade informationsbrev. Upphovsrätten måste värnas! OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Ordföranden (): Här var det ett litet överdrag av talarrätten, vilket kommer att återkrävas i lämplig form! har som representerar The Swedish Model . , The Swedish Model: Tack för inbjudan! Jag representerar The Swedish Model. är en organisation bestående av sju svenska musikbolag. Vi valde att organisera oss mycket på grund av det ni precis har hört att vi vill vara en positiv röst från vår bransch. Vår tro är att ett stort fokus på det kreativa är nyckeln till framtidens dörrar. Det utveckling har inneburit att vi är tillbaka där allting började, där allting utgår från toner och musik i stället för från produkter och marknadsförare. Vi befinner oss i slutet av ett paradigmskifte. Verkligheten och förutsättningarna för musikbolag har i och med Internet radikalt förändrats. Hjulen snurrar fortare, kultur transporteras blixtsnabbt. Internet har gjort det möjligt att flytta mycket stora volymer musik på ett sätt som inte gick i den fysiska världen. Det här är verkligheten. Det är något positivt, och det är något som har revolutionerat vårt sätt att ta till oss kultur. När verkligheten förändras är även en förändring av aktörernas och affärsmodellens beteende nödvändig. De nuvarande affärsmodellerna för skapad musik är felaktiga och föråldrade. En ny avtalsarkitektur för Internet krävs där också en reformering av upphovsrätten ingår, en reformering där verkligheten beaktas, ett sätt att tänka som tar fasta på mycket små ersättningsnivåer för väldigt stora volymer. Det bästa sättet att utveckla upphovsrätten vore att också tillgodose dem som vill konsumera musiken musikbranschen måste uppdatera sina affärsmodeller. När vi är i kapp kommer också upphovsrätten att vara det. Det är ingen som tycker att författare och musiker inte ska ha rätt att exploatera sina verk. Ingen vill avskaffa upphovsrätten. Ingen av dem som betecknas som framstående pirater i debatten vill avskaffa upphovsrätten. Vad de vill och vad vi vill är att upphovsrätten anpassas efter hur Internet används och den enorma möjlighet det har gett. Med paradigmskiftet i åtanke går det inte att överföra en tidigare syn på musik och tankar kring upphovsrätt från den fysiska till den nutida, rakt igenom digitala världen. Jag köpte precis en iPod. Det är en musikspelare som rymmer med musik eller film. Det är cirka 20 000 låtar. Det första jag och alla andra vill göra med en sådan är att fylla den med musik. Jag är säker på att många här också har en mp3-spelare eller har barn, grannar eller kolleger som har en. Med dagens affärsmodell skulle det kosta att fylla den med musik och det är inte ens en värsting. Det är uppenbart att fildelning som upphovsrättsproblematik, som det pratas om, har uppstått på grund av att branschen inte hängt med i utvecklingen. Det är intressant att här dra en parallell till hur ny kunskap om vår påverkan på miljön och förändringen i vårt klimat har ändrat vår verklighetsuppfattning och drivit oss till strukturella förändringar. För klimatet har man lagstadgat mot den gamla modellen. Genom att införa koldioxidskatter och så OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET vidare har man gjort det dyrare att fortsätta göra som man alltid har gjort. För klimatets skull och för progressiva idéer subventionerar man framåtsträvande teknik såsom vind och solkraft. I musikfallet går resonemanget åt det motsatta hållet, och det diskuteras att vi ska justera lagar och förordningar till förmån för det gamla och föråldrade tillvägagångssättet. Vad som i stället måste ske är en förändring inifrån musikbranschen, en förändring som vi redan haft på oss att genomföra. vi har varit oförmögna att anpassa oss till den nya verkligheten och anamma teknikutvecklingen har glappet mellan oss producenter och våra konsumenter vuxit sig större än någonsin förut. Vi måste förstå att det här glappet är oerhört skadligt för oss och kraftsamla för att minska det. Vi måste öppna våra dörrar för dialog och nystart. Vi borde dra lärdom av våra kolleger i dagstidnings- och dataspelsbranscherna. De insåg tidigt Internets överlägsenhet och utvecklade nya tjänster där. Deras nya avdelningar är det som driver företagen framåt och där man förväntar sig att merparten av inkomsterna kommer att finnas. Framtidens modell är inte bara en enda modell. Det kommer inte att finnas en enda ersättare till cd-skivan. Det kommer att bli och har redan blivit mer komplicerat att vara en aktör på den här marknaden, men för konsumenter och fans innebär det en större tillgänglighet till musik och en större möjlighet att hitta sin nisch. En verklighetsanpassning till det jag har beskrivit går inte via straff och övervakning. Vare sig affärsmodeller eller det öppna samhället mår bra av en massövervakning av konsumenters och medborgares kulturkonsumtion. Vi är positiva. Det är tydligt att nutiden och framtiden för musiker och fans är strålande, men även när det gäller vår bransch är vi positiva. Det finns ingen anledning att gräva ned sig bara för att vi missade mp3-tåget. Utvecklingen stannar inte här. Den fortsätter med oförminskad kraft och erbjuder nya möjligheter för oss att komma på rätt bana igen. Vi tror på musik och välkomnar alla nya sätt att sprida den. Det kreativa står och faller inte med ekonomiska modeller eller fysiska produkter. Framtiden ligger i kreativa musikers och entreprenörers händer. Vi som moderna musikbolag är väldigt framtidspositiva! Ordföranden (): Tack! är det för avdelningen för konsumenternas synpunkter. Alla inser att konsumenterna är väldigt många och väldigt disparata och att de inte har röstat fram vem som ska komma hit. Men för att hitta någon som ändå har en legitim rätt att i någon mening företräda konsumenterna har vi bett konsumenter som är en samarbetsorganisation för att företräda konsumentfrågor att komma hit. Det är generalsekreterare . , Konsumenter: Tack så mycket, och tack för möjligheten att få tala för slutanvändaren. Det är ju brukarna och skaparna som är de två viktigaste grupperna i det här fallet. Vi har arbetat med dessa frågor , och eftersom debatten har varit ganska infekterad och polariserad vill jag bara först snabbt klargöra några OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET fundamenta i våra ståndpunkter: Fildelningstekniken i sig gagnar konsumenterna. Att upphovsrätten självfallet måste skyddas och att det inte finns något försvar för olagliga handlingar tror jag de allra flesta förstår. Med detta sagt slår vi fast att det finns problem. Konsumenternas behov och rättigheter har kommit i andra hand. Man ser så att säga inte på den stora massan. Det finns både möjligheter och hot . Exempel på de problem som konsumenterna upplever har bland annat att göra med DRM, digital rights management, att man låser användningen efter ett par kopieringar, vilket skapar problem med backup om hårddisken kraschar. Då måste man ersätta de här 18 000 låtarna, köpa om dem så att säga, vilket är orimligt jämfört med om man har den gamla teknikens vinyl- eller cd-skivor. Risken för integritetskränkning är ett annat exempel. Spionprogram har förekommit, och man måste vara väldigt försiktig med just den här olovliga eller orimliga kränkningen som möjliggörs via tekniken. Ofta kan det vara svårt. Det kan finnas blandat material, upphovsrättsligt skyddat och icke upphovsrättsligt skyddat material, på sajter. Det kan vara svårt att veta det på förhand. Detta måste alltså bli mycket tydligare. Filmtjänsterna är väldigt outvecklade. Det finns en enorm tröghet i filmbranschen, framför allt med släpp i olika omgångar, visningsfönster och så vidare. Det är också en relativt liten kulturell mångfald. Gammalt eller exotiskt material finns inte i den utsträckning som det skulle kunna finnas. Internet har ju en sådan enorm potential och ger sådana enorma möjligheter till tillgänglighet av musik, bild och så vidare. Vi har också polariseringen av debatten det är pirater mot antipirater när det borde handla om den vanliga konsumenten i mycket större utsträckning. Det här är en internationell fråga. Vi från Konsumenter samarbetar med andra konsumentorganisationer inom det som heter BEUC. Vi har bland annat tagit fram en kampanjsajt, , som jag kan rekommendera till läsning. Där finns instiftat de sex grundläggande konsumenträttigheterna, som jag kommer att återkomma till, som lanserades 2006. Det pågår också ett samarbete med amerikanska konsumentorganisationer inom det som heter TACD, den transatlantiska konsumentdialogen. Där kommer ett statement och också ett antal rättigheter . Det kan man vänta sig. De lanserades 2006 i av mig och BEUC:s chef på denna debattsida. De grundläggande sex rättigheterna är centrala i det jag tänker säga.