rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — 89Fiskeriverket, 2007i, , 2005, i , e-brev , , 2007 och m.fl., 2006. Från fiskenäringen har framförts att yrkesfisket arbetar för ett uthålligt nyttjande, ekologiskt och ekonomiskt, av biologiska resurser vid hav, kust och sjöar. SFR menar att en helhetssyn på ekosystemet med fiskaren i centrum bör vara utgångspunkten för all fiskeförvaltning: Förvaltningsfrågorna är centrala för utvecklingen av svensk fiskenäring. Yrkesfiskarna för en aktiv och kontinuerlig dialog med myndigheter och politiker, såväl som havsforskare, andra näringar och intresseorganisationer. Det finns ett gemensamt mål om ett hållbart fiske. Genom att arbeta tillsammans finns det möjligheter att utveckla såväl fisket som havsmiljön i positiv riktning. fiskare är beroende av ett långsiktigt hållbart uttag av bestånden. Det finns ingen yrkesgrupp som förlorar mer på utfiskning och svaga bestånd. Yrkesfiskeföretag lämnas i arv till uppväxande generationer, liksom andra familjeföretag. Därför arbetar SFR och näringen för selektiva redskap och fiskets anpassning till biologiska och ekologiska förhållanden.90 Från yrkesfiskarna har i uppföljningen betonats att fiskenäringen bygger på en förnybar biologisk resurs som ska ses som en tillgång för svensk ekonomi, inte en belastning. Ett exempel kan hämtas från ett underlag till : ägande av en förnybar biologisk resurs, som utgör råvara för produkter med hög efterfrågan och betydande marknadsvärde, är en tillgång som även fortsättningsvis bör utnyttjas för näringslivsutveckling. Det kan synas överflödigt att särskilt betona att den fiskbara resursen är en tillgång för svensk ekonomi, men påpekandet bör göras mot bakgrund av att fiske tillbaka främst framställs som en belastning för miljön men också för samhället.91 I bilaga 7 redovisas bedömning av resursläget 2007. 3.4.2 Bilden av yrkesfisket och yrkesfiskarna Den negativa bilden av yrkesfisket Det finns en negativ bild av fisket i medierna och i den allmänna opinionen. I den allmänna debatten förknippas yrkesfiske ofta med misshushållning av den biologiska resursen, rapporter om olagligt fiske och utarmning av fiskens livsmiljö. Näringen har ett trovärdighetsproblem både hos konsumenter och bland livsmedelshandlare. Även bland yrkesfiskarna själva är framtidstron dålig och det råder oro och osäkerhet.92 Det finns även andra faktorer som bidrar till den negativa bilden av yrkesfisket. Som exempel kan nämnas att länsstyrelserna på i en rapport konstaterar att fiskaryrket är ett avancerat och kvalificerat arbete men att det trots detta har låg status. En bidragande orsak till detta är enligt länsstyrelserna avsaknaden av yrkesinriktad utbildning. 90Sveriges , Fisk för framtiden. 91Carlberg, 2007. 92Se bl.a. i och i , 2005. Yrkesfiskarnas egna upplevelser av bilden av yrkesfisket har genomfört en intervjuundersökning där det framkommer att yrkesfiskarna själva upplever att det finns en negativ bild av dem att alla är ute efter oss. Tjänstemän på beskriver att förändringen av bilden av yrkesfisket har varit stor. Yrkeskåren betraktades tidigare mer eller mindre som hjältar ute på haven, medan de nu betraktas som miljömarodörer och fuskare. Yrkesfiskarna upplever att även sommargäster har en negativ syn på dem, vilket är en stor och för yrkesfiskarna kännbar förändring. I intervjuundersökning har samtliga intervjuade fiskare, oavsett vilket fiske de bedriver, uppgett att de känt sig orättvist behandlade i mediedebatten. Det har t.ex. framförts att yrkesfiskarna anser sig stämplade som busar som bedriver en olaglig verksamhet. Vissa fiskare uppger att de knappast vågar berätta att de är fiskare, och någon uppger att även deras barn trakasseras om de berättar att de kommer från en fiskarfamilj. Av undersökning framgår vidare att många fiskare anser att fiske har fått en sådan dålig klang att det påverkar lusten att vara fiskare, men också viljan bland yngre att bli fiskare.93 Även andra har pekat på att yrkesfiskarna möts med skepsis och ifrågasättanden. I ett underlag som tagits fram för framför en fiskare bl.a. följande: Folk tror att vi ägnar oss åt rovfiske och kan inte förstå att vi faktiskt bryr oss om miljön.94 Från fiskenäringen betonas att flera av problemen beror på iakttagelser som avser andra länder eller sådant som har hänt i historisk tid. Flera av de intervjuade menar att svenskt fiske har en framgångsrik och uthållig förvaltning av fiskresursen. Länsstyrelserna på sydkusten har pekat på att den negativa synen på yrkesfiskare slår även mot de fiskare i som inte annat önskar än en mer långsiktig förvaltning. Länsstyrelserna på har i en tidigare rapport pekat på behovet av insatser för att förbättra bilden av svenskt fiske: Det måste förmedlas en positiv bild av svenskfångad fisk som är fångad på lagligt vis inom tillåtna kvoter och med selektiva redskap. Svenska hushåll ska självklart välja exempelvis torskfilé från svenska vatten före hokifilé eller smörfisk från andra sidan jorden.95 Från fiskenäringen har framförts misstro mot de uppgifter om orapporterat svenskt fiske som har kommit från kommissionen och . SFR menar att och kommissionen försöker påvisa överfiske med statistiska avvikelser genom att räkna fram värden på landningar av torsk i jämfört med fisketid. Metoden visar att landningarna varierar mellan olika fiskeresor, vilket enligt SFR är helt naturligt. SFR har riktat stark 93Fiskeriverket, och intervju . 94Carlberg, 2007. 95Länsstyrelsen i och i , 2005. kritik mot detta.96 Ett annat exempel är följande kritik som SFR riktade mot : vill minska årets svenska torskkvot i för att kompensera för det påstådda orapporterade svenska fisket. Om förslaget beslutas innebär det en kollektiv bestraffning. Stoppet drabbar såväl det överväldigande flertalet laglydiga yrkesfiskare som följt ransoner och bestämmelser, som för det fall det finns några dem som inte efterföljt de gällande bestämmelserna. Självfallet ska de som inte efterlevt de gällande reglerna straffas, men då är det fråga om individuell bestraffning.97 har i en kommentar konstaterat att SFR har riktat stark kritik mot den beräkningsmetod som används. Från verket betonas att både kommissionen och har kommit fram till att det finns ett orapporterat fiske. beräkningar visar dock på en lägre andel än kommissionen. Verket fortsätter sin kommentar: Det som är viktigast i sammanhanget är att det fanns en reell risk för att kommissionen skulle stänga svenskt fiske vilket alla var införstådda med och som dessutom senare har bekräftats och kommenterats av jordbruksministern. SFR var fullt införstådd med att en sådan åtgärd skulle vara djupt olyckligt för såväl svenskt fiske som Sverige.98 3.4.3 Konkurrens om fiskresursen Konkurrens om fiskresursen mellan yrkes- och fritidsfisket En fråga som har kommit upp på olika sätt i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning är förhållandet mellan yrkesfiske och fritidsfiske i förhållande till fiskresursen. I en pekas på att det finns en konflikt mellan yrkes- och fritidsfisket: Sportfisket och yrkesfisket framstår ofta, inte minst genom sina egna organ, som huvudkonkurrenter om fiskresursen. Ledarskribenterna i bägge läger bröstar av sina salvor i ganska höga och inte sällan raljanta tonlägen, och drar sig inte för att anklaga motståndarlägret för oseriös argumentation och osanningar. Yrkesfiskarkåren anklagas för att vara ointresserad av miljön, fuskbenägen och för att hysa en monopolistisk inställning till fiskevatten och fiskresursen. Fritidsfiskarna anklagas å andra sidan för att vilja sabotera allt yrkesfiske och för att inkräkta på yrkesfiskarens hävdgamla rätt till resursen.99 I den intervjuundersökning som har genomfört bland yrkesfiskare har dock inte framkommit att yrkesfiskarna generellt ser fritidsfisket som en konkurrent om fiskresursen. I de flesta fall uppger yrkesfiskarna att de inte har något problem med fritidsfiskare. Det är främst i fisket efter vissa arter och inom vissa områden som det finns motsättningar. Ett exempel är hummerfisket på där det finns en konkurrens om resursen som uppges påverka det yrkesmässiga kustfisket negativt. 96Sveriges , 2007a. 97Sveriges , 2007b. 98Fiskeriverket, e-brev . har i en rapport refererat en uppskattning att fritidsfisket fångar ungefär fyra gånger så mycket hummer som licensierade yrkesfiskare. Ett annat exempel är laxen i . På , där fritt handredskapsfiske har införts på enskilt vatten, finns konflikter mellan yrkesfiske och fritidsfiske/fisketurism. Enligt undersökning hävdas från yrkesfiskehåll att lokala bestånd har påverkats av det ökade fritidsfisket.100 En yrkesfiskare i län menar att fisketurismen har skapat stora konflikter. Fiskaren menar att införandet av det fria handredskapsfisket inte syftade till den kommersiella verksamhet som växer fram, bl.a. i , med stöd från kommunen och EU. Fiskaren menar att de som är fiskevattenägare och medlemmar i fiskevårdsområden inte får någon ersättning för all den fisk som fisketuristerna drar upp: Ingen annan yrkesgrupp i skulle acceptera ett intrång i sitt arbete och på enskilt ägande som vi tvingas göra. Till och med enskilda sommarstugeägare hyr vissa tider ut hus och båt och profiterar på andras bekostnad. Allt detta beror på att skärgårdsborna inte har rådighet över sina vatten på samma villkor som råder på insjövatten.101 Konkurrensen om fiskresursen mellan yrkesfisket och fritidsfisket lyfts även fram av bl.a. länsstyrelserna vid de . I en rapport konstateras att konkurrensen om fiskresursen är tämligen hård med fritidsfisket, som beräknas fånga av totalfångsten i . Länsstyrelserna vid sydkusten menar dock i en rapport att man generellt inte kan säga att konkurrensen från fritidsfisket är något hot mot fiskenäringen på sydkusten. Ett undantag är emellertid , där fritidsfisket efter torsk uppges vara så omfattande att en konkurrens om såväl torsken som fiskeplatserna förekommer. (Sportfiskarna) har uppgett att och uppskattningar av handredskapsfiskets fångster generellt är orealistiskt höga. Detta gäller bl.a. hummer, ål och lax. I och undersökning av fritidsfisket uppskattas fångsten av hummer med handredskap till . Från Sportfiskarna framförs att detta är en orimlig uppgift, bl.a. eftersom hummer över huvud taget inte fångas med handredskap. Fångsten av lax med handredskap uppskattas av och till , vilket Sportfiskarna menar Sportfiskarna uppskattar att handredskapsfisket efter lax uppgår till ca 66 ton.102 I intervju med företrädare för Sportfiskarna betonas att förbundet inte är emot yrkesfisket, men att yrkesfisket måste ske på ett uthålligt sätt. Det är t.ex. helt naturligt att det finns ett yrkesfiske efter sill, men yrkesfisket har för stora flottor med alltför stor kapacitet. Från Sportfiskarna uppges att de försöker samverka med yrkesfiskarnas organisation men att det finns en konflikt 101Yrkesfiskare, brev . 102Sveriges , intervju och skrivelse . kring laxfisket och torskfisket. Från SFR har framförts att det finns t.ex. lax så att det räcker åt alla. I sammanhanget kan även nämnas att ett antal aktörer har pekat på att turism och sommarboende i områden nära storstäder leder till höga fastighetspriser och svårigheter för den bofasta befolkningen att stanna kvar.103 Konkurrens om fiskresursen mellan olika yrkesfiskekategorier I princip ska fisket inom ramen för givna kvoter vara fritt för alla yrkesfiskare. Detta innebär att det ska vara tillåtet för alla delar av den svenska flottan att fiska överallt och att fiska upp så mycket som möjligt inom ramen för kvoten. Detta innebär att det råder viss konkurrens om resursen mellan olika delar av fiskarkåren.104 I intervjuundersökning framkommer att det finns en viss konkurrens mellan olika yrkesfiskekategorier. Exempelvis kan heltidsfiskande kustfiskare från uppleva rivalitet från yrkesfiskare från större fartyg som under sina friveckor fiskar på kustresurserna. En annan typ av konkurrens är när fiske sker med olika typer av redskap. Som exempel kan nämnas fiske efter havskräfta, som både kan trålas och fiskas med burar, där konfliktsituationer kan uppstå.105 I den ovan citerade lyfts fram att det finns en konflikt mellan det småskaliga, kustnära yrkesfisket och det storskaliga trålfisket. Fritt fiske inom ramen för den svenska kvoten innebär enligt rapporten att de mindre fiskebåtarna missgynnas: De små båtarna har i denna konkurrens om råvaran en nackdel inte bara genom sitt mindre lastutrymme, utan framför allt genom sin större känslighet för svåra väderförhållanden och genom att de inte kan röra sig exempelvis från till för att fiska. De mindre fiskarna har alltså inte möjlighet att konkurrera på de premisser som gäller i dag.106 Bland annat länsstyrelserna på sydkusten har i en rapport lyft upp att det även finns konflikter mellan olika länders fiskare. Som exempel nämns att fiskare från EU:s nya medlemsstater sätter garn i områden i där det alltid bedrivits trålfiske. Sätts många garn omöjliggörs enligt länsstyrelserna trålfiske i dessa områden. 3.5 Det ekonomiska läget för yrkesfisket Det ekonomiska läget för yrkesfisket i Europeiska kommissionen har på olika sätt uppmärksammat fiskenäringens ekonomiska situation. Kommissionen konstaterar i ett meddelande bl.a. att näringen har genomgått smärtsamma förändringar och att den ställs inför krympande lönsamhet, främst på grund av minskade inkomster. 103Se bl.a. , 2007i. nen menar att näringen under överskådlig framtid kommer att ställas inför åtgärder för att begränsa fångsterna, fisketiderna och därmed vinsterna. Till detta kommer också ökade bränslepriser. Kommissionen menar att faktorer som ökande import av fisk till EU och vattenbrukets utveckling är mindre viktiga förklaringsfaktorer än andra, som att försäljningen alltmer koncentreras till stora distributionskedjor och att konkurrensen mellan fisk och andra livsmedel ökar. Detta slår enligt kommissionen hårdast mot yrkesfiskarna. Kommissionen pekar på att hårt fiske som legat långt över de högsta värdena för ett hållbart fiske innebär att fiskbestånden har minskat och att den ekonomiska vinsten för yrkesfiskarna har sjunkit drastiskt. Kommissionen menar att yrkesfiskarna därför måste räkna med en betydande nedskärning av fångstmöjligheterna. Kommissionen beskriver den onda cirkeln på följande sätt: Överfiske belastar bestånden och påskyndar deras utarmning, vilket i sin tur tvingar fartygen att öka sin sammanlagda fiskeansträngning och gör dem mindre benägna att efterleva fiskeförvaltningsreglerna. Det gäller att komma ur denna onda cirkel, som leder till lägre avkastning och inkomster för yrkesfiskarna. Fiskeansträngningen måste åter hamna på en nivå som är förenlig med högre och hållbar avkastning. Det finns olika sätt att minska fiskeansträngningen, men överkapaciteten är helt klart en viktig faktor som bidrar till överfiske. Ett viktigt mål är därför att bli av med denna överkapacitet.107 Det ekonomiska läget för yrkesfisket i Stora delar av det svenska yrkesfisket har problem med lönsamheten. Det svenska saltvattenssket har upplevt en kraftig nedgång i intäkter och lönsamhet. har landningsvärdet enligt minskat , vilket är en minskning med . Utvecklingen följde den negativa trenden lägre kvantitet och lägre intäkter. Den största kvantiteten fångad sk utgjordes av fodersk vars landningar uppgick till . Priset i första ledet för fodersk sjönk vilket förvärrade lönsamheten för de större pelagiska trålarna. Torsk var den viktigaste ekonomiska arten med närmare en fjärdedel av ottans totala landningsvärde. Ål, skarpsill och makrill påvisade enligt en motsatt trend med stigande avräkningspriser under 2004.108 Enligt uppgifter från bröts den negativa ekonomiska trenden för många fiskarter i saltvattnet . I stort sett ökade alla priser, men för torsk sjönk den landade kvantiteten så mycket att det totala ekonomiska utfallet föll . För sill/strömming för konsumtionsändamål ökade både medelpris och den landade kvantiteten avsevärt och denna art kom troligen att ersätta torsk som den mest värdefulla arten . För havskräfta ökade priset med och för räka med . 107Europeiska kommissionen, 2006. onala variationerna var betydande, och eftersom Östersjölänen är mycket beroende av torsksket försämrades den ekonomiska situationen där medan västkustföretagens lönsamhet förbättrades. Bränslekostnaderna ökade enligt . Detta gynnade relativt sett ske med passiva redskap och fick stora negativa effekter på lönsamheten hos det storskaliga sket efter både pelagiska och demersala arter. För de stora pelagiska fartygen med en längd låg bränslekostnaden på av de totala externa kostnaderna (exklusive arbetskostnaderna) och för övrigt trålfiske var motsvarande siffra medan det passiva sket låg . Sammantaget förbättrade sket efter havskräfta och räka sin ekonomiska situation medan dåliga fångster kom att påverka torsksket negativt. För det stora pelagiska segmentet inträffade en viss förbättring på grund av ökade priser och ökad volym. försämrades den ekonomiska situationen för fiskeföretag i till följd av minskade landningar av torsk. Bränslepriserna ökade med . I bilaga 6 görs en genomgång av det ekonomiska läget i fiskeflottans olika segment. Där redovisas även förädlingsvärdet per anställd som en indikator på utvecklingen av ekonomisk bärkraft för fiskeföretagen. Den generellt dåliga lönsamheten i fisket är ett genomgående problem som kommer upp i de intervjuer som har genomfört med både aktiva och före detta yrkesfiskare. Många uppger att de har svårt att leva på sina inkomster från fisket och att det även är svårt att få lån för investeringar i båtar eller för andra investeringar. Av intervjuerna framgår att de fiskare som har betalat av lånen på sina båtar upplever att de klarar sig hyfsat, medan de som köper eller har köpt relativt nya båtar uppger att de har svårt att klara avbetalningarna. Det finns flera orsaker till problemen med lönsamhet inom yrkesfisket. En orsak är enligt att det finns en överkapacitet inom vissa delar av fiskeflottan. Priserna på fisk är i många fall låga och har inte utvecklats i samma takt som driftskostnaderna har ökat. Det har enligt inneburit att de företag som finns måste vara mycket effektiva för att få lönsamhet. En annan orsak till den dåliga lönsamheten är att produktionskostnaderna har ökat kraftigt. Förutom bl.a. ökade bränslekostnader har även kostnaderna för att transportera fisken ökat. I takt med att antalet fiskare blir färre försvinner den service som tidigare fanns. måste många fiskare sköta logistiken själva (se även avsnitt 3.7). Från SFR har i uppföljningen framförts att man räknar med en fortsatt minskning av antalet yrkesfiskare, men att dessa kommer att få en starkare ekonomi än dagens fiskare. SFR uppskattar att dagens svenska kvoter räcker för att försörja dessa fiskare. Från har framförts att en möjlighet för yrkesfiskets fortsatta utveckling är att antalet fartyg i fiskeflottan minskas för att ge fiskeföretagen bättre företagsekonomisk lönsamhet.109 109 , och 2007i samt , intervju . En av de fiskare som har intervjuats i samband med uppföljningen menar att det finns olika anledningar till att utvecklingen har varit negativ. En anledning är den ryckighet i fisket som kvoter och fiskestopp skapar. En annan anledning är de naturliga begränsningar som ett småskaligt fiske påverkas av, t.ex. stormar och is. Detta har inneburit att lönsamheten har blivit lägre och att inga nya företag tillkommer som yrkesfiskarnas medelålder stiger för varje år.110 Fiskares Arbetslöshetskassa (SFA) är yrkesfiskarnas a-kassa. Den som är medlem i SFA omfattas av arbetslöshetsförsäkringen vid två slags arbetslöshet: tillfällig arbetslöshet vid avbrott i fisket på grund av storm, is, haverier, fiskestopp m.m. vanlig arbetslöshet, dvs. om medlemmen t.ex. slutar fiska på grund av såld eller skrotad båt, konkurs, uppsägning eller om fiskaren lägger sitt fiskeföretag vilande. betalade SFA ut i arbetslöshetsersättning för 47 417 arbetslösa dagar. Ersättningen fördelade sig på 862 ersättningstagare. Den enskilt största arbetslöshetsorsaken var enligt uppgift fiskestopp som beslutats av /EU. SFA har även betalat ut ekonomiskt stöd (fartygsbidrag) på uppdrag av . har torskfiskeföretag fått sådan ersättning för vissa av de perioder då torskfiske var förbjudet i . Medlemmar i kan vara företagare eller anställda. SFA har speciella regler som tillåter fiskare att vid tillfälliga uppehåll i verksamheten erhålla ersättning. Försäkringen, till skillnad från en vanlig försäkring, utgår alltså inte vid vad som normalt brukar definieras som arbetslöshet att verksamheten upphört eller att den anställda blir uppsagd utan endast under korta, påtvingade uppehåll i verksamheten. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har utfärdat föreskrifter om ersättning till företagare som är medlemmar i . Enligt föreskrifterna ska för en sökande som begär ersättning vid tillfälligt avbrott i verksamheten arbetsvillkoret vara fullgjort med fiske. Har den sökande, på grund av sådana fångstbegränsningar som har beslutats av EU eller av , inte haft möjlighet att fiska i tillräcklig omfattning för att uppfylla arbetsvillkoret, får även annat arbete tillgodoräknas vid prövningen. En sökande betraktas som arbetslös även vid sådana tillfälliga avbrott i verksamheten då fiske omöjliggörs på grund av bl.a. ishinder, andra väderleks- eller miljöförhållanden eller maskin- eller båthaveri.111 Från har pekats på att arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att fiskaren inte har för stora intäkter från andra källor. 110Yrkesfiskare, brev . 111Webbplatsen , SOU 1996:150 samt IAFFS 2005:4. re kan därmed sägas vara beroende av att inte ha för höga sidoinkomster. En yrkesfiskare i har i uppföljningen framfört som ett problem att yrkesfiskarna i har fått använda a-kassa vid fiskestopp, medan fiskarna på inte har kunnat göra det eftersom västkustfisket är ett blandfiske.112 3.6 Yrkesfiskets betydelse i Det kan konstateras att yrkesfiskets, vattenbrukets och beredningsindustrins bidrag till bruttonationalprodukten vanligen ligger under en procent i EU:s olika medlemsländer. Ändå spelar fisket, enligt kommissionen, en viktig roll när det gäller att skapa arbetstillfällen i områden där det ofta finns mycket få alternativ vad gäller sysselsättningsmöjligheter. Arbetstillfällena inom fisket utgör ryggraden i flera kustområden längs Europas kuster. Kommissionen pekar på att också i de områden där sysselsättningen inom fisket är låg är dessa arbeten ändå viktiga.113 En av de frågor som har ingått i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har varit att undersöka vilken syn som olika aktörer har på yrkesfiskets betydelse för landsbygden och för de olika regionerna samt hur utvecklingen har sett ut . Från framförs att fiske är en traditionell näring i som bidrar till att behålla en levande skärgård, bevara ett kulturarv och skapa arbetstillfällen på landsbygden. För sysselsättningen på landsbygden och i kustsamhällen är fisket på vissa håll av stor betydelse, i synnerhet i de områden där de alternativa sysselsättningarna är begränsade. Enligt bidrar fisket ofta i kombination med andra näringsverksamheter till den lokala ekonomin i dessa samhällen. Fisket är tillsammans med jordbruket av avgörande betydelse för en levande landsbygd. Från fiskenäringen och SFR har framförts att fisket är en av basnäringar och har satt sin prägel på många kustområden. SFR har formulerat detta på följande sätt: Traditionerna och historien kring fisket i är omfattande och fisket fortsätter att spela en viktig roll, både för folkhushåll och försörjning, utvecklingen av kustområden och skärgården, samt det svenska köket. Yrkesfisket bidrar till att kustsamhällen lever året om. Yrkesfisket spelar också en viktig roll för kustens karaktär och kultur. Fisk direkt från havet eller ger högt mervärde för både bofasta och besökare. Fisk är hälsosam föda, och efterfrågan på färsk fisk och fiskprodukter kommer att fortsätta växa. som näringen möter efterfrågan måste fisket ta 112Västra , intervju , yrkesfiskare, intervju .