rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Forskningsanslag från ramprogrammet riktas i första hand mot grundforskning medan medel från FFU används till tillämpad forskning, i flera fall i samverkan med näringen. För att nyttja dessa krävs nationell eller privat medfinansiering. Nordiskt och europeiskt forskningssamarbete Nordiska arbetsgruppen för fiskeforskning (NAF) har till uppgift att vara rådgivande organ till () och ska medverka till att öka och förbättra samarbetet inom den nordiska fiskeforskningen. Till uppgifterna för NAF hör följande: Delta i initiering av nordiska forskningsprojekt. Bedöma och prioritera ansökningar om projektstöd från NMR. projektstyrande och/eller kontrollerande organ för nordiskt finansierade fiskeforskningsprojekt. kontaktorgan mellan fiskeforskningsinstitutioner och forskningsförvaltning i de nordiska länderna. 2007/08:RFR3 BILAGA 3 FORSKNING OM FISK OCH FISKE Informera om nordiskt fiskeforskningssamarbete och bidra till att forskningsresultaten sprids och kommer till användning i . Ett av målen för EU:s ramprogram är att öka samordningen av det europeiska forskningsområdet (Area, ERA). EU vill öka samarbetet mellan nationella och regionala forskningsfinansiärer och bidrar med medel till detta genom satsningen ERA-Net. Det långsiktiga målet är att skapa nationella forskningsfonder för internationell ansökning som ska gynna både forskningens kvalitet och leda till kraftsamlingar. finns ett femtiotal ERA-Nets. Ett av dessa är Marifish som rör forskning kring fisk och fiskeförvaltning och syftar till att skapa ett nätverk mellan finansiärer av fisk- och fiskeforskning i . Målet är en ökad samordning av forskningsområdet på europeisk och regional nivå samt en gemensam utlysning som kommer att ligga i projektets slutfas. Marifish pågår 20062011. Inom ramen för ett annat ERA-Net, Bonus, görs nu en extra satsning i Ös- tersjön. I samarbete med tio forskningsfinansiärer från nio (, , , , , , , och ) utlyses forskningsmedel om ca , som är summan av medel från varje forskningsfinansiär plus extra stöd från Europeiska kommissionen. Syftet med Bonus är att stödja olika teman som berör miljö där ett av områdena riktar sig till utvecklingen av hållbart fiske. Inom ramen för reformen av den gemensamma fiskepolitiken har kommissionen lämnat flera förslag för bevarandet av resurser och förvaltning av fisket. En del i detta är en handlingsplan för förbättrade vetenskapliga rön om fiskeförvaltning. Utöver fortsatt stöd till fiskeforskning inom ramprogrammen anser kommissionen att åtgärder måste vidtas i syfte att förbättra kvaliteten på och tidsanpassningen för vetenskapliga rön till fiskeförvaltare och för att tillhandahålla erforderligt ekonomiskt stöd. Tillförlitliga och konsekventa vetenskapliga rön är av yttersta vikt för en effektiv fiskeförvaltning. Åtgärderna innefattar följande: av uppgifter som inkluderar miljöpåverkan. Förbättrat stöd på nationell nivå och gemenskapsnivå för vetenskapligt arbete i rådgivande organ och genomförande av lämpliga förfaranden för validering och vetenskaplig granskning. Förstärkning av gemenskapens strukturer för vetenskapliga rön, i synnerhet av för fiske och vattenbruk. Närmare samordning mellan kommissionen och nationella laboratorier för fiskeforskning om prioriteringar och tilldelning av resurser i detta område. Upprättande på lång sikt av ett europeiskt center för utvärdering och förvaltning av fiske, för att sammanföra den vetenskapliga expertisen på gemenskapsnivå. FORSKNING OM FISK OCH FISKE BILAGA 3 2007/08:RFR3 I det följande redovisas ett antal exempel på forskningsprojekt som berör fiskenäringen och som är av tillämpad behovsstyrd karaktär. Syftet är att lyfta fram exempel på forskning som har en tydlig koppling till näringen. Exempel 1: och Fisket Striden om fångsten Det småskaliga fisket längs har genomgått en negativ utveckling där skadegörelse av säl är en medverkande faktor. orsakar skador på både fiskefångst och redskap och skadorna är av sådan omfattning att de medför betydande ekonomiska förluster för fiskenäringen både på ost- och , men konflikten mellan säl och fiskare är ömsesidig. På ostkusten har det uppskattats att ca 500 sälar drunknar i fiskeredskap. gör fisket förluster motsvarande 1/5 av fångstvärdet. Projektet och Fiske är ett samarbete mellan , , länsstyrelser och () för att utveckla metoder som kan minska konflikten mellan sälar och fiske. Målet med projektet är ett livskraftigt kustfiske parallellt med ett starkt sälbestånd. Gråsäl finns i längs ostkusten. Den livnär sig i huvudsak av strömming och den äter ofta upp stora delar av yrkesfiskarnas fångster och är därmed ett stort problem för fiskenäringen. Gråsälsstammen i ökade och har uppskattat att det 2006 fanns 20 700 gråsälar i . Skyddsjakt bedrivs utifrån riktlinjer framtagna av . En forskare vid har studerat nya metoder för att minska konflikten mellan säl och fiskare på östkusten. Syftet med projektet var att hitta nya modeller för att uppskatta förluster av fiskefångst men också att utveckla fiskeredskap och sälskrämmor som reducerar förlusterna av fångst.552 En ny typ av laxfälla med dubbelväggigt nät testades och jämfördes med en traditionell fälla. I en del av redskapet valde man en maskstorlek som tillåter jagade fiskar att fly genom nätet medan sälen hindrades att följa efter. Resultaten med den nya fällan visade att det var möjligt att reducera sälskador och fiskeförluster betydligt genom att i det här fallet modifiera utformning av redskapet.553 552Fjälling, 2006. 553Lunneryd et al., 2003. 2007/08:RFR3 BILAGA 3 FORSKNING OM FISK OCH FISKE Den övre bilden visar en standardfälla och de två undre är modifierade fällor som gör att sälen inte kan nå den fångade fisken. I en annan del av projektet utvecklades en sälskrämma med ljud som skrämmer bort sälarna från nätet. Testerna av sälskrämmor som arbetar med starka ljud under vattnet visade god effekt under den treåriga försöksperioden. Däremot behövs en del teknisk utveckling av sälskrämmorna för att de ska vara ett hållbart alternativ för fiskenäringen.554 Knubbsäl som har sin huvudsakliga utbredning på har ansatt ålfisket hårt. äter normalt sett inte ål utan föredrar torsk och plattfisk. Vissa individer har dock specialiserat sig på ål och har därmed förorsakat problem för näringen. Kostnaderna kan delas upp i direkta förluster av ålfångst och skador på ålryssjor men också indirekta kostnader genom t.ex. förlust av fisk som skräms iväg av säl, arbetstid som går förlorad för att reparera nät och ökade bränslekostnader i samband med längre fisketurer för att undgå sälrika områden. En forskare vid har i ett projekt vid arbetat med att hitta metoder som ska minska konflikten mellan fiskare och säl i . I forskningsprojekt har bl.a. ålfisket på studerats. Det är en ekonomiskt viktig näring för det småskaliga fisket.555 554Fjälling et al., 2006. FORSKNING OM FISK OCH FISKE BILAGA 3 2007/08:RFR3 Forskare var osäkra på om det var ålen eller bifångst av torsk som drog sälen till ryssjorna. I forskningsstudien kunde det fastställas att det primärt var ål som drog säl till ryssjorna.556 Trots detta visade det sig att ål inte var ett vanligt inslag i sälarnas diet. Vid närmare studier kunde man då fastställa att vissa sälar specialiserar sig på att attackera ryssjorna och att de sälarna selektivt väljer ål som föda. Det kunde också visas att en och samma säl återkom till ryssjan för att söka föda. Resultaten har haft stor betydelse i utvecklingen mot sälsäkra ryssjor. Generellt kan sägas att bättre kunskap om sälens och fiskens naturliga beteende har varit en avgörande del för att hitta lösningar på konflikten mellan säl och fiskare. Dessutom har yrkesfiskarnas roll varit viktig och värdefull för insamling av data, observationer och synpunkter. Exempel 2: ekosystem effekter av fiske ekosystem är relativt enkelt i jämförelse med andra hav, men liksom i andra ekosystem så har s.k. kaskadeffekter i ekosystemet påvisats, vilket innebär att en arts förekomst påverkar andra arter direkt och indirekt i näringsväven. har skiftat från att vara ett ekosystem dominerat av fiskätande torsk till ett system dominerat av djurplanktonätande skarpsill. När torskbestånden har minskat har det haft stora effekter på ekosystemet. När torskbestånden har minskat har skarpsillen, som är torskens huvudföda, ökat i antal. Sillgrisslorna i sin tur som lever av skarpsill har fått ungar som minskat i vikt, fast man kanske kunde ha förväntat sig det motsatta. Det här är ett exempel på fiskets oanade konsekvenser på ekosystem. En forskare vid systemekologiska institutionen, , har studerat komplexa samband i ekosystem och hur effekterna av fiskbestånd kan påverka andra konsumenter i näringsväven. Forskare har i tidigare studier visat att det ökande beståndet av skarpsill ledde till en ökad konkurrens om dess föda, djurplankton. Mer skarpsill innebär mindre föda till varje skarpsill, som magrar, vilket i sin tur resulterar i magrare sillgrissleungar. Denna studie visar att en utfiskning av skarpsillen har lett till fetare skarpsill, och därmed fetare sillgrissleungar.557 556Königson et al., 2006. 557Österblom et al., 2006. 2007/08:RFR3 BILAGA 3 FORSKNING OM FISK OCH FISKE Forskarnas data visar på tydliga samband mellan mängden, men framförallt kvaliteten, på skarpsillen och sillgrisslornas ungvikter () och att fisket på skarpsill har haft tydliga effekter på fåglarna. Studien visar med stor tydlighet att fisk inte enbart kan betraktas som en resurs för fisket och för konsumtion. Arter som torsk och skarpsill fyller mycket viktiga funktioner i känsliga ekosystem. Ökningen av skarpsill i har i sin tur medfört att mängden djurplankton minskat och artsammansättningen förändrats visar en avhandling från universitet.558 Resultaten tyder också på att mängden växtplankton ökat och att den årliga variationen minskat . Kopplingen mellan toppen och botten av näringskedjan är tydligast , med en liten mängd torsk och en skarpsill som har nått en viss nivå där den kan kontrollera djurplanktonsamhället. Det tyder på att det kan finnas olika typer av ekologiska mönster och en viss tröghet inom ekosystemet i . Trögheten i systemet kan innebära att ett minskat fisketryck på torsk inte resulterar i att torsken automatiskt återhämtar sig. Ekosystemet i begränsas nämligen som det ser ut nu av skarpsill, som konkurrerar ut de djurplanktonätande torskungarna. Casinis resultat står delvis i kontrast till den allmänna uppfattningen att ekosystem i stor utsträckning styrs av omgivningsfaktorer som salthalt och näringstillförsel. I en framtida skötsel av fiskekosystem bör förvaltare i större utsträckning ta hänsyn till effekter i hela ekosystemet. Exempel 3: Hållbar fiskeförvaltning Fiskepolitikens viktigaste mål är att långsiktigt bevara fiskebeståndet eftersom det utgör en viktig biologisk och samhällelig resurs. För detta ändamål krävs en väl fungerande fiskeförvaltning. En sådan består t.ex. av regleringar för yrkesfisket i form av kvoter, fiskestopp, skyddade områden och begränsade fiskeperioder. Trots att situationen är allvarlig verkar de aktörer som är involverade i förvaltningen yrkesfiskare, politiker, forskare, tjänstemän i administration och inom övervakning och miljörörelsen vara oense på många centrala punkter. De är oeniga huruvida vissa arter verkligen är hotade, och om vilka åtgärder som är lämpliga att vidta. Vidare förekommer överträdelser, t.ex. felaktig fångstrapportering och illegalt fiske. Förvaltningen lider alltså inte bara av ett utbrett missnöje, utan förefaller dessutom vara ineffektiv. När problemet med allmänningars långsiktiga bevarande studeras utgår man ofta från att ekonomiska faktorer styr brukares (t.ex. 558 Casini, 2006. FORSKNING OM FISK OCH FISKE BILAGA 3 2007/08:RFR3 fiskare) beslut och agerande. När fiskare bryter mot regelverket anses detta i huvudsak bero på att det ger ekonomisk . Men det finns också perspektiv som fokuserar mer på politiska och sociala faktorer som huruvida brukare uppfattar förvaltningen som legitim och i vilken utsträckning de känner förtroende för involverade ansvariga aktörer. En forskare vid statsvetenskapliga institutionen, , har startat ett projekt som behandlar hållbar fiskeförvaltning.559 Syftet med projektet är att fokusera på politiska och sociala faktorer som huruvida brukare uppfattar förvaltningen som legitim och i vilken utsträckning de känner förtroende för involverade ansvariga aktörer. I projektet genomförs två undersökningar. Den första syftar till att förklara tillkortakommanden inom svensk fiskepolitik. Den andra syftar till att utvärdera potentialen i de reformer som genomförs inom ramen för EU:s gemensamma fiskepolitik. Undersökningarna sker i form av enkäter till de involverade aktörerna, intervjuer med i första hand yrkesfiskare samt deltagande observationer vid regionala samrådsmöten i EU:s regi. Exempel 4: Vattenbruk Vattenbruksindustrin får allt större betydelse i takt med att naturliga populationer av fisk minskat drastiskt. Fiskens höga kvaliteter som livsmedel förstärker också behovet. Nyttan med fettsyror som omega-3 som framför allt finns i fet fisk, som laxfiskar, har belysts i pressen . Men med havets krympande resurser på foderfisk finns ett behov av att utprova nya foderblandningar, t.ex. mikroalger, svampar, bakterier och växtoljor. Om odlade fiskar ges ett foder där fiskolja har ersatts med rapsolja, har den visat sig växa lika bra. En forskare vid , , har gett regnbåge en valsituation mellan foder med olika andel rapsolja. Fisken visade sig då visserligen föredra foder med fiskolja framför foder med rapsolja, men inte fullt ut. För fiskens välbefinnande verkar det gå bra med foder som innehåller mycket rapsolja.560 En forskare vid , , har undersökt födans sammansättning för rödingens fettsyresammansättning. har till skillnad från andra laxfiskar i studien ett limniskt ursprung och därmed också andra födokrav. visade att föda som baseras på produkter inte uppfyller behovet för rödingen när det gäller fettsyresammansättningen. Den odlade rödingens fiskägg hade en annan fettsyresammansätt- 2007/08:RFR3 BILAGA 3 FORSKNING OM FISK OCH FISKE ning än vild . Odlad hade också sämre reproduktionsframgång i jämförelse med den vilda. En tillsättning av vissa fettsyror i födan till skulle kunna reglera dessa skillnader.561 Exempel 5: Fisketurism I är det framför allt i övre som merparten av Östersjölaxens reproduktionsområden återfinns. Laxen är en särskilt intressant naturresurs eftersom den under sin livscykel förflyttar sig mellan älv och hav. Det är en av orsakerna till den konflikt som finns kring laxen i , med internationella, geografiska, ekonomiska och ekologiska dimensioner. Laxproduktionen och återvandringen av lekande lax är starkt begränsad på grund av reproduktionsstörning M 74 och det yrkesfiske som bedrivs på laxens tillväxtområde i södra . I historiskt perspektiv har därtill konstruktioner i älvmiljön, vattenkraftverk och åtgärder för flottningen spolierat många av laxens reproduktionslokaler. Syftet med projekt är att studera sportfiske som ett alternativt sätt att utnyttja en naturresurs. Huvudsakligen analyseras förutsättningarna för laxsportfiske i de kvarvarande vildlaxförande älvarna i övre . En viktig del handlar om sportfiskarnas signalement i ett lokalt, nationellt och nordiskt perspektiv. Laxsportfisket är en specialiserad form av sportfiske. Antalet laxfiskespecialister i kan skattas till 20 000 personer. Men antalet personer som skulle fiska lax om möjligheterna för detta förbättrades uppgår snarare till hundratusentals enbart inom landet. älv är en av de mer omtalade laxälvarna i landet. I denna älv märks ett tilltagande intresse från långväga fiskare. En konfliktlinje mellan huvudsakligen hemmafiskare och fisketurister är dock uppenbar, där den förra gruppen förespråkar ett öppet och tillgängligt fiske till rimliga priser och där den senare gruppen är mer positiv till begränsningar av fisket och skapandet av mer exklusiva fiskeplatser. Utifrån ett nordiskt perspektiv framgår att svenska sportfiskare i större utsträckning än sportfiskarna i grannländerna förespråkar en låg prisnivå på fisket.562 561Pickova et al., 2007. 562Toivonen et al., 2004. Beskrivning av fisket i de tre studerade regionerna 1.1 Allmänt om länet och kommunerna län har ca 234 000 invånare. Länet, som omfattar östra och , är indelat i tolv kommuner. Befolkningstätheten i länet är 21 invånare per km², och invånarna är relativt jämnt fördelade över länet. bodde av befolkningen i länets 95 tätorter. Störst av dessa var , , och . och är de kommuner i länet som har flest yrkesfiskare (41 respektive 38 yrkesfiskelicenser). Kommunens yta är 680 km². Kommunen har knappt 11 000 invånare. Befolkningen minskade från 1950- talet, men i och med tillkomst (1972) bröts den negativa trenden. har invånarantalet åter minskat. Jordbruk med boskapsskötsel samt fiske och stenindustri var länge viktigaste näringar. har såväl fisket som stenindustrin minskat avsevärt i betydelse, medan jordbruket är omfattande och sysselsätter av de förvärvsarbetande (motsvarande siffra för hela landet är ). I övrigt är näringslivet i stor utsträckning inriktat på turism samt handels-, hotell- och restaurangverksamhet.563 har 36 400 invånare. Kommunens yta är . Kommunen omfattar Tjustbygden och skärgård i . Kommunen har haft en svag befolkningsminskning . av befolkningen bor i tätorter och i centralorten. Kommunens näringsliv domineras av tillverkningsindustri, offentlig service och turistnäring. Kommunens skärgård och centralorten med sina gästhamnar och största campinganläggning är basen för en betydande turistnäring, främst . 563 Uppgifter om kommunerna och länen samt länens näringsliv har hämtats huvudsakligen från webbplatsen . BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA 1.2 Näringslivet i län Länets näringsliv karakteriseras av att basnäringarna jordbruk och skogsbruk samt tillverkningsindustri sysselsätter en knapp tredjedel () av länets yrkesverksamma (motsvarande andel för riket som helhet är ). är näringsgrenarna privata och offentliga tjänster samt handel och samfärdsel underrepresenterade. Arbetstillfällena inom länets industri har minskat markant . Utvecklingen i länet bestäms av vad som händer inom näringslivet, i kommunen och inom det statliga området. För att påverka utvecklingen, och öka tillväxten, ska varje län utarbeta ett regionalt utvecklingsprogram (RUP) och ett regionalt tillväxtprogram (RTP). I län har i län som kommunalt samverkansorgan ansvaret för detta. deltar i arbetet, och har i uppdrag att samordna de statliga myndigheternas insatser. 1.3 Fisket i län Länet ligger inom södra delen av ostkusten. Länet har en lång kust, vilket medför att yrkesfisket i länet är relativt betydande. Yrkesfisket i länet är småskaligt och huvudsakligen inriktat på ål, torsk, lax, skarpsill och strömming. Runt Ölands kuster dominerar garnfiske efter torsk. Yrkesfiske kan delas upp i två delar: Skärgårdsfiskare och s.k. utsjöfiskare. Skärgårdsfisket bedrivs huvudsakligen i länets fastlandskommuner, medan fisket på kan betecknas som ett utomskärsfiske. I länets skärgårdsområden utgör ålfisket grundförutsättning för yrkesmässigt fiske, även om fisket efter kustbundna arter som sik, gädda och abborre utgör ett betydande ekonomiskt tillskott. hade länet ca 350 yrkesfiskare fördelade på ca 300 fartyg. fanns i länet 168 licensierade saltvattensfiskare och 28 olicensierade saltvattensfiskare, dvs. sammanlagt 196 yrkesfiskare. Av tabellen nedan framgår antal personliga yrkesfiskelicenser i länet . Skärgårdsområdet i län har ca 6 500 fiskerättsbärande fastigheter, vilka kan bedriva fiske med stöd av enskild rätt. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 2007/08:RFR3 Tabell O: Antal personliga fiskelicenser i län 7 (1) 44 (1) 247 (11) 189 (1) 140 (1) Källa: , 2007d. Inom parentes anges dels antal avvecklingslicenser (åren 19941995), dels antal ungdomslicenser (åren 20002006). Ökningen beror på en förändring i fiskelagen. Nyrekryteringen till fisket är låg och medelåldern hög. Nästan var femte yrkesfiskare i länet är eller äldre. Åldersfördelningen för yrkesfiskarna framgår av tabellen nedan. Tabell P: Procentuell fördelning av yrkesfiskare i län på åldersgrupper, Källa: , 2007d. av länets fiskebåtar är sådana som är och fiskar med passiva redskap. Länets fiskeflotta landar mycket fisk i , men även i Ölandshamnar som , , Kårehamn, Bläsinge, Gräsgård och Grönhögen. Av tabellen nedan framgår fiskeflottans storlek i länet. I tabellen har följande uppdelning på segment använts: Segment 1 är båtar som fiskar med passiva redskap som nät, burar och ryssjor. Segment 2 är räktrålare. Segment 3 är pelagiska trålningsfartyg som fiskar sill, skarpsill och makrill. Segment 4 är demersala trålare som fiskar bottenfisk som torsk. Segment 5 är båtar som fiskar torsk med passiva redskap som nät, burar och ryssjor. Segment 6 är båtar som fiskar lax med passiva redskap som nät, burar och ryssjor. 2007/08:RFR3 BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA Tabell Q: Fiskeflottan i län Källa: , 2007d. Fiskmottagare är den fysiska eller juridiska person som köper fisken av yrkesfiskaren. Av tabellen nedan framgår antalet fiskmottagare 2006. Tabell R: Fiskmottagare i län Källa: , 2007d. Vattenbrukets omfattning i län är liten. Det vattenbruk som dominerar är inlandsodlingar av kräftor men endast ett fåtal har någon större verksamhet. Inom länet finns enligt ett 25-tal anläggningar som bedriver kommersiell fisketuristisk verksamhet. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 2.1 Allmänt om länet och kommunerna har ca 257 000 invånare. Länet är indelat i 15 kommuner. Befolkningen är koncentrerad till de fem kommunerna i kustområdena, där av länets invånare bor. I inlandets tio kommuner är främst de stora älvdalarna bebodda, särskilt . bodde av invånarna i 71 tätorter, av vilka de största var , och . Större delen av de senaste årtiondenas befolkningsmässiga tillväxt har skett i , som också har varit en av landets snabbast växande kommuner. har de övriga kustkommunerna haft relativt ringa tillväxt, medan inlandskommunerna fått vidkännas successiva förluster, som till ungefär lika delar beror på nettoutflyttning och på födelseunderskott. Yrkesfiskare finns i framför allt och . Vattenbruk finns i , medan fisketurismföretag framför allt finns i fjällkommunerna. kommun är belägen vid och har ca 12 600 invånare. Kommunens yta är . Invånarantalet minskade kraftigt , men 19871993 ökade befolkningen åter. har invånarantalet minskat igen, främst till följd av utflyttning. av befolkningen bor i tätorter och i centralorten. har långa traditioner inom gruv- och skogsnäringarna. Näringslivet karakteriseras av småindustrier, främst för träförädling och verkstadsmekanisk produktion. Från kommun uppger näringslivsenheten att målet är att kommunen ska vara en attraktiv plats för företag. Det finns tre nyckelnäringar i kommunen: Gruvor, mineraler; Skog och bioenergi samt Turism och besöksnäring. Totalt finns ca 6 000 arbetstillfällen i . Hälften av dessa är inom de tre näringarna ovan och hälften är inom offentlig service. Turismen är viktig för . I kommunen finns bl.a. ett stort konferenshotell, en djurpark och stora campingplatser. har fiske och jakt blivit intressant för turismen. Turismen är en prioriterad näring med ca 225 anställda och i omsättning. I kommunen finns två fiskodlingar (matfisk och sättfisk) och en omfattande fisketurism. Fisketurism och vattenbruk sysselsätter enligt kommunens näringslivsenhet uppskattningsvis ca 40 personer i . kommun har ca 111 200 invånare. Den till ytan stora kommunen är belägen vid . Kommunen har haft en befolkningsökning , bl.a. på grund av och näringslivets snabba tillväxt. av befolkningen bor i tätorter BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA och i centralorten. Näringslivet har dominerats av administration, service och utbildning. I finns ett begränsat småskaligt kustfiske.