rfr · GV0WRFR7 · 2008-02-01 00:00:00 — Inte för att jag heller vet så mycket om detta, men som nationalekonom kan jag rent generellt tycka att man inte ska låta skatter styra. Varför ska man ge skattelättnad för utbildning? I så fall måste det finnas någon anledning till det, kanske att vi tycker att man utbildar sig för lite. Tycker vi det kanske det finns motiv för att subventionera utbildning på något sätt. Men jag tror också, som , att det skulle bli enorma gränsdsdragningsproblem mellan vad som är konsumtion och vad som är utbildning. Man måste då mäta utbildning som verkligen leder till ökad produktivitet hos individen. Jag tror alltså inte heller att det är en så jättebra idé. fråga tolkar jag så här: Hur viktig är egentligen skatten för hur mycket vi arbetar? Spelar den så himla stor roll egentligen? Givetvis finns det, som du nämnde, andra faktorer som sociala normer, karriär och annat som talar för hur mycket vi jobbar. Det har gjorts en del studier där man har ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER jämfört hur mycket vi arbetar i olika länder. Det finns en väldigt känd studie av en amerikansk ekononom, Pescod. Han har tittat på varför amerikaner arbetar så mycket mer än européer. De jobbar i genomsnitt mer än européer. Det har inte alltid varit så. Fram till jobbade vi mer i och man jobbade mindre i , och jobbade vi lika mycket. Men efter 60-talet hände något som har gjort att amerikaner jobbar mer och européer mindre. Och vad beror det på? Ekonomen fann att det till beror på skattesystemet. Hade vi haft det amerikanska skattesystemet i hade vi alltså jobbat lika mycket som de gör i . Det kan man kanske tycka låter lite orimligt. Det finns en rad studier som har tittat närmare på detta och funnit att det finns många andra faktorer som också spelar roll, till exempel arbetsmarknadsregler och hur starka fackföreningarna är. Det finns vissa som menar att det egentligen är ett marknadsmisslyckande att de jobbar så mycket i . Det är väldigt svårt som individ att gå in och förhandla om sin arbetstid, men eftersom vi har starka fackföreningar i kan vi genom dem förhandla om vår arbetstid. Det är alltså egentligen ett marknadsmisslyckande att de arbetar så mycket när de egentligen inte vill arbeta så mycket som de gör. Det kanske ligger något i det. Det finns i alla fall studier som har tittat närmare på detta och funnit att en tredjedel går att förklara med skatter. En ekonom från Handels i har gjort en studie av bara och . Han säger att beror på skatterna. Allt beror inte på skatterna, men en viss del beror sannolikt på skatterna. Det är omöjligt att ge en exakt siffra. Skatten spelar säkert roll men också andra saker. Det är också viktigt hur man använder skatteintäkterna. Där har varit ganska bra, för vi har utformat förmåner som är betingade av hur mycket vi arbetar, vilket gynnar arbetsutbudet, och att vi har en väl utbyggd barnomsorg etcetera. Jag vill också säga något om fråga om synligheten. Jag tror precis som att den spelar stor roll. har man sagt att de mest hatade skatterna i är fastighetsskatten och fordonsskatten. Det kan man som ekonom tycka är ganska förbluffande. Men jag tror också som att det är dessa skatter som känns; man ser dem. Fordonsskatten ska betalas . Efter julen, när man är fattig, ska man betala 1 200 i fordonsskatt. Den syns, den gör ont. När det gäller andra skatter finns det skatter som vi kallar för osynliga skatter, som de sociala avgifterna som man som löntagare aldrig ser. Man vet inte hur mycket det är. Historiskt sett är det dessa skatter som har ökat mest i . Då kan man kanske spekulera lite grann i varför de har ökat så mycket. Det kanske beror på att de är lätta att öka eftersom de inte syns lika mycket. Därför är inte protesterna lika stora mot de skatterna som mot fastighetsskatten och till exempel fordonsskatten. : Det här med skatternas synlighet tror jag hänger ihop med det som vi var inne på förut hur pass informerad man är. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER egentligen vad man betalar i skatt? Om man själv ska betala in och man ser hur mycket det rör sig om kanske det skulle påverka acceptansen och eventuellt också möjligheterna till, och förekomsten av, skattefusk. är det ju så att de allra flesta löntagare har väldigt svårt att fuska med den vanliga inkomstskatten även om man skulle vilja. Möjligen hittar man på något extra bidrag. Jag skulle kunna tänka mig att frestelsen blir större om man skulle betala in själv. efterlyste forskning om att se på hur stor acceptansen för fastighetsskatten är beroende på boendeform. Jag har faktiskt tittat lite grann på det. Jag har inte riktigt koll på bostadsrättsinnehavare, men i det som jag precis redovisade tror jag att det var eller av villaägarna som ville sänka fastighetsskatten väldigt mycket. Men även så många som av dem som bodde i hyreslägenhet ville sänka fastighetsskatten. Men det är klart, bodde man i villa hade det en signifikant inverkan på viljan att sänka. Sedan vill jag återkomma till fråga om man har tittat på det här med bensin- och koldioxidskatt och hur det ser ut över tiden. Det som vi gjorde, gjorde vi . Och sedan gjorde vi faktiskt precis samma sak en gång till, . Vi är inte helt färdiga. Vi har bara sett några preliminära resultat. Dessa preliminära resultat visar att åtminstone koldioxidskatten möter större acceptans efter det att klimathotet har aktualiserats. Men det är bara preliminära resultat som än så länge ligger på att-göra- hyllan. : Jag vill bara säga något väldigt kort om de här kompetenskontona för att illustrera hur EU kommer in överallt. Man kan tycka: Varför skulle EU bry sig om kompetenskonton? Men det jag kan se som problemet är hur man avgränsar det här i rummet, geografiskt. Hur fungerar det om en människa samlar på sig obeskattade medel i ett kompetenskonto och väljer att flytta från ? Hur hanterar man detta kompetenskonto då? Skulle man i det läget på något sätt vilja ta tillbaka den här skatteförmånen för att man inte vill att personen i fråga ska ta med sig sina obeskattade medel utomlands har man ett EG-rättsligt problem. Detta var bara för att illustrera att EG-rätten kommer in överallt. Ordföranden: för det! Då ska vi gå vidare med ytterligare frågor. Vi får se hur många vi hinner med. (): Jag tänkte återkomma till fastighetsskatten, för jag tycker att det var intressant med det som inledde med, om att fastighetsskatten är en optimal skatt i någon mening. Man kan utveckla det resonemanget genom att säga att alla som bor någonstans ju är med och betalar en fastighetsskatt. Vare sig man har ett eget hus, en bostadsrätt eller är hyresgäst är det i någon mening så att man betalar en fastighetsskatt. I den meningen är denna skatt egentligen likvärdig med en inkomstskatt. Då kan man undra över en sak. Vi har ett system i som innebär att det är kommunerna som tar in inkomstskatt, via kommunalskatt. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER man inte i stället kunna ha ett system i , som det som finns i andra länder, där man tar in fastighetsskatt och, så att säga, kvittar kommunalskatten. Det blir en skatt som tas in på fastigheterna i stället. Den skatten är ju väldigt mycket bättre i den meningen att man inte kan komma undan den. Alla måste betala den. Då gör man också en koppling, tror jag, till den kommunala verksamheten. Det blir väldigt tydligt vart pengarna går. Jag kan tänka mig att ett av problemen med fastighetsskatten har varit att man upplever att det är en skatt som man betalar, men till vad? Jag vill gärna ha en kommentar kring det. Sedan skulle jag vilja fråga om de här attitydundersökningarna. Jag undrar om ni har jämfört attityder mellan män och kvinnor och om det finns attitydskillnader mellan de olika länen i landet. (): Jag instämmer med tidigare frågeställare om att det var fantastiskt intressant att höra om det här. Jag tänkte återkomma till bolagsskatten och om vad som händer om den går mot noll. Är det hela världen med tanke på att vi väl får en aktieutdelning och att en del av pengarna kommer att stanna i företaget? Det kanske då genererar ytterligare tillväxt. kanske en och annan blir lite rikare på det där. Då har jag förstått att det blir och fransk , men jag tror inte att allt tar den vägen. Finns det något ni kan säga om det där? Jag tänkte också koppla det vidare till att vi har viss speciallagstiftning för forskare och vetenskapsmän. När de kommer hit och jobbar får de lägre skatt. Det sade var intressant. Vi moderater hade partistämma i , och skulle det bli ett skatteparadis för undersköterskor och liknande i enligt vision. Men hur är det på den andra sidan? Måste vi snart börja justera skattenivåerna hos svenskar med hög kompetens? Kan vi riskera en flykt annars? Slutligen vill jag ta upp förmögenhetsskatten. De flesta har avskaffat den. Kan man också se det här som en form av skatt på kapital så att det också är en väldigt skadlig skatt och att det är bra att den nu försvinner? (): Herr ordförande! Jag har två frågor. För det första skulle jag också vilja vända mig till . Det gäller det här signalsystemet som du beskrev, att det är väldigt viktigt att det finns ett stort förtroende också för politiker. Det har jag en frågeställning om. Om våra ledande politikers attityder är väldigt viktiga bör det rimligtvis också vara kopplat till att vi har ett skatteverk som har ett bra kontrollsystem och stora möjligheter att kunna följa upp det här. Det är också viktigt att det är enklare regler och att vi kan förklara kopplingen mellan skatt och ändamål. Men hur blir det om vi går mot en riktning där resurser i någon mån begränsar möjligheterna till kontroll? Och om man dessutom för in regler som säger att man slopar förmögenhetsregistret, så att man inte kan kontrollera det här gentemot socialförsäkringssystemen påverkar det skattemoralen eller attityden? Sedan vill jag också fråga specifikt: Vad finns det för skillnader när det gäller attityder mellan skatteundandragande, skattefusk, och fusk när det ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER gäller våra socialförsäkringar: sjukpenning, föräldraförsäkring med mera? Finns det skillnader där? Sedan, herr ordförande, får jag också bara ställa en fråga till . Det handlar om EU-skatterna. Det är väl så att när man pratar om den globala konkurrensen kan vi säga att försöker formera sig för att klara sig i Men finns det en intern konkurrens mellan medlemsstaterna. Då är det väl rimligare att tänka sig att det gemensamma hot som ligger över oss, klimathotet, kommer att leda till en mycket starkare utveckling av ge- Jag skulle gärna vilja höra dig kommentera detta. : Jag börjar med fråga om fastig- Varför är fastighetsskatten statlig i när den är i så många andra länder? Jag tror att det är av historiska skäl. är statliga, och det här är att betrakta som en kapitalskatt. den inom staten. , alltså , har jag för mig att vi Men den avskaffades, och det tror jag var av rädsla för skattekonkurrens, att kommunerna skulle dra ned bolagsskatten för att försöka locka till sig företag, precis det vi nu ser mellan nationer. har kapitalskatter varit statliga, och då blev väl fastighetsskat- ten det också. Rent principiellt finns det dock inget skäl till att den skulle behöva vara det. Det skulle mycket väl kunna vara en skatt. det en risk för att det då skulle uppstå en skattekonkurrens mellan kommuner- Fastigheterna finns ju där de finns. Man kan inte locka till sig fastigheter som man kan locka till sig företag. Däremot kan man kanske genom att göra olika kommunala satsningar, infrastrukturinvesteringar, att bygga vägar, vatten- och avloppsnät och sådant, förädla fastigheterna och göra dem värde- Därmed skulle man så att säga dra upp sin skattebas så att man får in mer i fastighetsskatt. Men jag kan inte se att det skulle vara något problem eller att det skulle finnas något farligt med det. Så nej, det finns inget skäl till att den måste vara statlig. Man kan mycket väl tänka sig en fastig- frågade två saker. Dels var det: Är det så farligt om bolagsskatten går mot noll, dels var det: Är förmögenhetsskatten att se som en vanlig kapi- talskatt som därmed bör avskaffas i ett sådant här effektivitetsperspektiv? Frågan berör ju det här med Chamley, som inte är riktigt utrett ännu, alltså hur de olika typerna av kapitalskatt, bolagsskatt kontra inkomstskatt eller förmögenhetsskatt, förhåller sig till varandra. Men om man skjuter lite från höften kan man säga att som utredningsverksamheten eller forskningen ser ut vi skiljer inte nämnvärt på dem är det inte så farligt om bolagsskat- ten går mot noll. Det är nog bara bra ur ett effektivitetsperspektiv. mögenhetsskatten är definitivt en vanlig kapitalskatt. som en inkomstskatt på kapital. Därför är Chamleys resultat tillämpligt på Den bör vara noll. Sedan vill jag säga en sak till. frågade om attityder. är inte mitt område, så det ska jag lämna vidare. Men du nämnde det här om fusk med sjukförsäkringen. Det är något som jag har studerat. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER forska om skatter nu och forskar om socialförsäkringssystem i stället. Attityder är ju alltid svåra att mäta, och man kan inte lita på folks svar. Men det finns ändå tecken på att det uppstår sådana här lokala sjukskrivningskulturer. Vi är några forskare på som studerar just lokala sjukskrivningskulturer. I ett visst område, en viss by eller ett visst bostadsområde, är alla sjukskrivna. Sedan kan det finnas ett annat område som är ungefär likadant, alltså samma åldersstruktur, samma yrkesstruktur, samma utbildningsstruktur och så vidare, där ingen är sjukskriven. Vad beror det på? Då försöker vi se om det uppstår en sjukskrivningsnorm i det ena området men inte i det andra. Det kan vara en lutheransk arbetsnorm i det ena området och en sjukskrivningsnorm i det andra. Det är också svårt att säga. Man kan ju inte veta egentligen. Vad man kan göra är att försöka kontrollera alla observerbara skillnader i befolkningen. Det handlar om ålder, kön, utbildning, yrke, industribransch allting sådant. Och skillnaderna kvarstår ändå. När vi kontrollerar allting som vi kan komma på är det fortfarande väldigt mycket högre sjukskrivning i vissa områden än i andra. Typexemplet är och , hög sjukskrivning, och , låg sjukskrivning. Den enda förklaring vi kan komma på är att det är lokala normer. Att ge ett helt solitt vetenskapligt svar är väldigt svårt, men det är fascinerande. : Jag blev väldigt glad när jag hörde din fråga, , om huruvida fastighetsskatten måste vara statlig. Det är något som jag också har funderat ganska mycket på. Varför är den statlig i ? Jag tror inte att det finns något annat land som har en statlig fastighetsskatt, i alla fall inte enbart en statlig fastighetsskatt. Den ligger på lokal nivå i de andra länderna. Då brukar man som nationalekonom säga att det inte finns några fria luncher. Men här tror jag nog att vi har en fri lunch. Om vi i stället för att ha en lokal fastighetsavgift har en lokal fastighetsskatt tror jag det skulle kunna öka effektiviteten. Och om vi, som du var inne på, skulle kunna byta det mot att kanske minska lite på den kommunala inkomstskatten tror jag att det skulle kunna öka effektiviteten. Så jag tycker att du är inne på helt rätt spår här. Anledningen till att det skulle öka effektiviteten är att det som politikerna i kommunerna gör kapitaliseras i fastighetsvärdena. Gör man bra saker i en kommun vill folk flytta dit. Det trissar upp priserna och du får en större skattebas. I de kommuner som använder pengarna på ett slösaktigt sätt vill inte folk bo. Dem flyttar folk ifrån, och fastighetsvärdena sjunker. Om fastighetsskatten vore lokal skulle den alltså ha en disciplinerande effekt på politiker. Det är inte så att jag misstror er och tror att ni inte gör det som är det mest optimala, men det skulle antagligen leda till att pengarna användes effektivare. Det finns en ganska stor litteratur om detta. Man pratar om Tiebouts rösta- med-fötterna-hypotes, att man genom detta kan flytta dit där man tycker att man får det man vill ha. Man kan då tänka sig att olika kommuner kanske erbjuder olika saker. Vissa kommuner satsar på fritidsaktiviteter, andra kommuner satsar på utbildning. Och så väljer man att bo där man hittar rätt mix av ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER skatt och offentlig service. Det skulle leda till ökad konkurrens, men konkurrens är ju inget dåligt per se om det ökar effektiviteten. Det som eventuellt skulle kunna vara negativt vore om det leder till segregering, att rika tenderar att agglomerera sig i städer med väldigt bra utbildning och att man får negativa effekter av det. Men jag tycker helt klart att det är något som man bör titta på för att se om man kan införa en lokal fastighetsskatt i också. Sedan hade vi fråga om bolagsskatten och om det är ett problem om den går mot noll. Eftersom den genererar så lite är det kanske inget stort problem, men problemet är om det påverkar andra individer. Det finns en ganska stor litteratur som tittar på just incitamenten att bli egenföretagare. Då finner man att ju högre skatten på inkomst är, desto fler egenföretagare får man. Man kan tycka att det är kontraintuitivt, att skatten ju borde hindra folk från att vilja bli egenföretagare. Men anledningen till att man finner det här positiva sambandet mellan höga skatter och många egenföretagare är just att man vill kringgå skatten. Försvinner bolagsskatten öppnar det en möjlighet att kanske på något sätt omvandla sin verksamhet och bilda bolag och på så sätt kringgå skatten. Det finns ju sätt att lösa detta på. Vi har 3:12-regler. Så juristerna skulle nog gilla förslaget. De skulle få mycket mer pappersarbete att hantera. Sedan var det detta med progressivitet och huruvida vi måste sänka vår progressivitet på grund av att högutbildade kommer att flytta. Det finns ganska många studier som har tittat på det, och än så länge kan man inte se att högutbildade flyttar i någon större utsträckning. Man har sett att globaliseringen har lett till lägre kapitalskatter, och arbetsinkomstskatterna har också minskat om man tittar på en tjugoårsperiod. Då kan man undra om det också beror på ökad globalisering och ökad konkurrens, men man har inte sett att det beror på det. Det beror snarare på att vi har en ökad förståelse för hur man ska utforma skatter på ett bättre sätt. Man hittar inget samband mellan att det är globaliseringen och rörligheten av arbetskraft som har påverkat arbetsinkomstskatterna. Så är det än så . Folk flyttar utomlands, men de tenderar att komma tillbaka. Men det finns ingenting som säger att vi kommer att fortsätta vara så orörliga som vi är . Det finns kanske anledning att förvänta sig att arbetskraften kommer att bli mer rörlig eftersom vi blir mer rörliga och världen krymper. Att det finns en expertskatt i är ju ett tecken på att vi har svårt att attrahera utländsk högkompetens med vårt skattesystem. Det är ett argument som kanske säger att vi inte klarar av att hålla så höga inkomstskatter på höginkomsttagare . Sedan var det detta med förmögenhetsskatten och om det var bra att den försvann. Jag håller med om att det är en skatt på kapital. Just förmögenhetsskatten var väl ganska snedvridande. Jag tror att vi ekonomer var ganska överens om att den borde avskaffas men att det var politiskt svårt att avskaffa den. Med fastighetsskatten verkar det vara tvärtom. Ekonomerna är ganska överens om att det är en bra skatt men politikerna tycker sämre om ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Sedan tror jag att jag lämnar de andra frågorna, om moral och attityder, till . : Om vi börjar med fråga om det här med en kommunalisering av fastighetsskatten skulle jag också kunna tänka mig att man skulle kunna få en högre acceptans för skatten om man faktiskt kan koppla den direkt till verksamhet. Det har visat sig att det är viktigt för acceptans att man ser en tydlig koppling. Förutom det som har sagts tror jag också att det skulle kunna leda till en ökad acceptans för denna skatt. Vad gäller skillnader mellan män och kvinnor i attityder till skatter är det lite olika beroende på vilka skatter det handlar om. När det gäller fastighetsskatten är kvinnor mer negativa än män. När det gäller sådana här korrigerande skatter, som alkoholskatten och koldioxidskatten, är kvinnor mer positiva än män. När det gäller förmögenhetsskatt, olika inkomstskatter och sådant ser man inga könsskillnader. Hur det ser ut mellan olika län vet jag faktiskt inte. Jag har bara tittat lite på olika län vad gäller attityden till alkoholskatten. Det finns också med i en av de bilder som finns längst bak i det här kompendiet. I fråga om alkoholskatten är det väldigt tydligt så geografiskt att bor man nere i , , eller , där det är nära till kontinenten, är man väldigt negativ till alkoholskatten, för där påverkar den verkligen folks beteende. I Norrlandslänen är man mycket mer positiv till alkoholskatten. När det gäller de andra skatterna vet jag faktiskt inte hur det ser ut. Sedan var det frågor om huruvida resurser påverkar skattemoralen. Där skulle jag vilja säga att forskningen är tvetydig. Å ena sidan är det klart att om får mindre resurser minskar sannolikheten att man blir kontrollerad. Då ökar sannolikheten för att man kommer undan med sitt fusk, och då ökar incitamenten till viss del för att man faktiskt ska fuska. Men å andra sidan har vi den här normbildande och signalerande effekten, som också har visat sig vara viktig. Det handlar inte bara om förtroendet för politiker, som vi har pratat om tidigare, utan det har också visat sig i många studier att samspelet mellan skattebetalare och skattemyndighet är viktigt. Är det så att man minskar kontrollerna kan det vara ett tecken som tolkas som att de litar på att vi betalar den skatt som vi ska betala. Skattefusket är inte så utbrett, därför minskar man på kontrollerna. Och om skattefusket inte är så utbrett ska inte jag heller fuska. Här har man alltså två motverkande effekter. Man har sett på vissa håll att när man har ökat resurserna för att kontrollera skattefusk är det inte bara så att man hittar mer skattefusk. På vissa håll kan faktiskt skattefusket öka eftersom folk utgår från att alla människor fuskar, och ska jag också fuska. Det är alltså inte helt entydigt vad som skulle hända. Det beror ju på vad som är den starkaste drivkraften för skattemoralen, om det är vad man själv skulle kunna tjäna eller om det är de sociala normer som styr vårt beteende. var inne på att det är viktigt både för skattefusk och för bidragsfusk att man har sociala normer. Sedan beror det på var de bildas, ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER om det är i samhället i stort eller om det är regionala skillnader. Det kan också vara olika på olika arbetsplatser eller i olika umgängeskretsar: Alla som jag känner gör så här och därför beter jag mig som alla jag känner. Här är det klart att det behövs mer forskning också för att se på om det är värre att fuska med skatten än att fuska med bidrag och sådana saker. Den typen av forskning saknas fortfarande. : Jag vill börja med frågan om skattekonkurrens, hur EU gör där och om det skulle spela någon roll om skattekonkurrensen skulle utplåna bolagsskatten helt. Återigen vill jag då framhålla att inom EU jobbar man inte med skattenivåer. Man jobbar med skattebas. Det arbete som sker i EU syftar till att medlemsstaterna fortfarande ska kunna sätta sina egna nivåer, alltså skattesatser, men på en gemensamt bestämd skattebas. Vad som ska vara skattepliktigt ska vara bestämt inom EU. Sedan ska varje land få bestämma skattenivån. Om man skulle komma fram med detta förslag och få en gemensam bolagsskattebas skulle det inte ta bort skattekonkurrensen inom EU, för länderna skulle fortfarande kunna konkurrera med sina skattesatser, och vissa länder skulle fortfarande kunna ha noll i skattesats, det vill säga ingen bolagsskatt. Då kan man fråga sig om detta är ett problem. Vad säger en jurist om detta?