rfr · GV0WRFR7 · 2008-02-01 00:00:00 — Då kan man säga att jurister, till skillnad från vad tror, älskar den nuvarande ordningen med företagsbeskattning, för det genererar jättemycket arbete för jurister att hålla ordning på denna företagsbeskattning. Det är enorma resurser som företagen lägger på att minimera företagsbeskattningen . Det finns de som även i , bortsett från den internationella utvecklingen, argumenterar för att vi borde ta bort bolagsskatten ensidigt. Det motargument som den gruppen påstår sig få är: Vad ska vi då jobba med, om de tar bort vår största inkomstkälla? Men det som är ute efter är förstås att det här skulle föda nya problem, som juristerna gärna skulle ta sig an med stor entusiasm, nämligen att avgränsa det skattefria området. Återigen blir det ju ett problem om man har ett område av samhällsekonomin, bolag, som ska kunna bedriva sin verksamhet skattefritt. Då måste man också avgränsa vilken typ av verksamhet, vilka transaktioner och så vidare, som ska finnas inom det skattefria området och hur man ska se till att inte sådant som vi egentligen vill beskatta, och som ligger utanför det skattefria området, ändå planerar sig in i den här skattefria ön. Det är ju sådant som jurister ägnar väldigt mycket tid och energi åt. Å ena sidan försöker man hitta på sådana saker, å andra sidan finns det de som har andra arbetsuppgifter och försöker motverka det. Även detta skulle säkert föda många nya jurister med nya problem, tror jag. Sedan var det frågan om skattekonkurrens kontra klimathot. Vad kan man tro att EU kommer att lägga sitt krut på? Där kan man väl se att klimathotet har lett till att man har kommit framåt på ett annat sätt än vad man gjort inom företagsbeskattningen. Det finns gemensamma EU-regler på miljöskatteområdet, vilket det i väldigt liten utsträckning finns när det gäller företagsbe- ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Jag tror att det finns en större möjlighet att komma vidare där än det finns när det gäller bolagsskatt. Då ska vi börja gå ned för landning och ta en sista frågerunda. Det är några som inte har kommit till tals än med frågor, och dem kommer jag att prioritera. Sedan blir det två stycken till, som har frågat, som också kommer att få ställa en fråga. Det blir alltså fem, får jag hoppas, relativt korta och pregnanta frågor, och sedan tar vi en avslutande svarsrunda. (): Herr ordförande! Min fråga riktar jag till i första hand. När av regeringens skattesänkningar går till den tredjedel som är allra rikast blir frågan om rättvisa skatter naturligtvis väldigt central. Att skatterna ska vara rättvisa för att accepteras var någonting som du också tog upp i din föredragning. Däremot kan man ju naturligtvis ha olika uppfattningar om vad som är rättvist. Det var just den delen som jag funderade på. Har ni tittat djupare på detta? Vad är det man uppfattar som rättvisa skatter? Är det till exempel mer rättvist att beskatta höginkomsttagare än låginkomsttagare eller förmögna än den som inte är förmögen? Det är den aspekten på rättvisa och hur man ser på skatter som jag skulle vilja höra lite mer om. (): Herr ordförande! Jag har två frågor. Den första går till och gäller påståendet om mervärdesskatten. Jag undrar så här: Varför ska jag när jag går på Östermalmskällaren eller Östermalmshallen och där köper importerad oxfilé från och fransk betala en lägre skatt än vad en arbetslös kvinna i , där jag var i går, gör för att köpa toalettpapper och blöjor? Det är min ena fråga. Den andra frågan går till , och anledningen är naturligtvis att det, som ordföranden så riktigt påpekade om , ju finns ekonomer även från andra universitet. Jag läste själv där nere för den norske ekonomiprofessorn , och det leder mig till den här frågan: Hur ska ett skattesystem det är en svår fråga egentligen vara utformat? Det är ju inte skattesystemet som gör välfärden, utan det är hur mycket vi arbetar med det kapital och den teknik som vi har som gör det. Hur ska ett skattesystem vara utformat så att man får ut mest arbetade timmar? För det är det som konstituerar välfärden. (): Herr ordförande! Jag kommer att ställa en liknande fråga som gjorde här. Det är naturligtvis så att vi politiker är oerhört intresserade av att hitta koden för optimal beskattning och naturligtvis också av att väcka allmänhetens lust och vilja att betala skatt. Därför är det här som tar upp om hur vi får allmänheten att tycka att det är kul att betala skatt naturligtvis intressant. Du säger att man måste uppleva det som rättvist. Då är min fråga: Finns det någon forskning som har tittat på hur allmänheten uppfattar platt alternativt progressiv skatt från rättvisesynpunkt? ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER (): Det är väl egentligen en nygammal fråga. Jag tog upp frågan om skatteundandragande och om attityden till skatter om det var en generationsfråga eller inte och om det var någon skillnad mellan generationerna. Skulle det vara en skillnad kan det ju vara alarmerande eller mindre alarmerande beroende på hur skillnaderna ser ut. (): Herr ordförande! Jag vill gå vidare med frågan om viljan att betala skatt. sade att man gärna betalar skatt om den går till den gemensamma välfärden, och förde också ett resonemang om detta med skatter. Min fundering är: Om nu offentlig sektor skulle slimma sin verksamhet och ha en mindre volym och man så att säga lade ut verksamheten på marknaden mer det innebär naturligtvis att skatterna också sänks skulle det då också innebära att man skulle höja motivationen för att betala till den kvarvarande delen? Sedan kan man ju konstatera att i sin undersökning om hur mycket fusk som sker visar att det handlar om 155 miljarder, och man lyckas få tag på 22 miljarder av dessa. Beror det på oss politiker att vi inte är trovärdiga och pålitliga kanske politikerna ska börja gå charmkurser för att få upp trovärdigheten. Men då kommer vi tillbaka till diskussionen vi har fört angående att tydliggöra saker och ting. Skulle det vara bra om arbetsgivaravgifter och skatter redovisades mer utförligt på lönerapporterna så att man på det viset skulle få en ökad information om vart pengarna egentligen går? Ordföranden: Då har vi lite frågor kvar att besvara. Vi tar en sista svarandeomgång. , : Tack, ! Varför ska du som höginkomsttagare när du går i Östermalmshallen och köper gåslever och möjligen fransk men jag vet inte om de säljer det i Östermalmshallen betala en lägre skatt än den ensamstående, arbetslösa småbarnsförälder som köper toalettpapper och blöjor på något annat ställe än Östermalmshallen? Om vi först ändrar frågan och säger: Varför ska det vara lägre skatt på livsmedel än på toalettpapper och blöjor? Ja, det är ett beslut som har fattats då man anser att livsmedel är en mer nödvändig vara, men det kan man alltid diskutera toalettpapper och blöjor är väl också nödvändiga, kanske. Jag tror inte att det finns några klara nationalekonomiska svar på det, utan det har bara blivit så. Den andra frågan är: Kan man ha olika moms beroende på vem som köper varorna? Om en höginkomsttagare går och köper något är det högre moms än om en låginkomsttagare gör det, så man får liksom visa upp något slags senaste skattebesked. Det går ju inte; så kan det ju inte vara. Kan det vara olika moms beroende på var man köper det då? Om man köper det på Östermalmshallen är det högre moms än om man köper det på i eller något. Det går ju inte heller. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Jag har inget bättre svar än att nu har ni en gång bestämt att det ska vara annorlunda moms på livsmedel än på blöjor, och då är det bara så. De flesta frågorna som ställts här riktades till andra än till mig, men frågade om attityder och om det är en generationsfråga. När det gäller detta har jag faktiskt läst en forskningsrapport. Den handlade inte om attityder till skatter utan om attityder till sjukskrivningar. Man frågade folk: Anser du att det är rätt att sjukskriva sig om man kanske egentligen inte är sjuk men har problem hemma eller är osams med chefen på jobbet så att man måste vila lite? Är det rätt att sjukskriva sig då? Eller om det är ovanligt stressigt på jobbet, är det rätt att sjukskriva sig då? Sådana frågor var det, alltså om olika skäl till sjukskrivning som inte direkt har med sjukdom att göra. Då såg man en väldigt tydlig generationsskillnad. Äldre tycker i mycket större utsträckning att det är fel att sjukskriva sig av skäl som inte har med sjukdom att göra, medan yngre i större utsträckning tycker alla tycker inte det naturligtvis att det är korrekt att sjukskriva sig även av orsaker som inte har direkt med sjukdom att göra. Sedan diskuterar författarna vad man menar med generationsfråga. Det är då så att en 25-åring tycker att det är mer okej att sjukskriva sig om man är osams med chefen, medan en 55-åring inte lika ofta tycker att det är okej. Men betyder det att 25-åringen sedan när han eller hon åldras och blir 55 inte heller kommer att tycka att det är korrekt att sjukskriva sig, eller är det en kohortfråga? 25-åringen tycker att det är okej att sjukskriva sig. Om även 50-åringen tyckte det, som tycker att det inte är okej, när han eller hon var 25 är det kanske inte så farligt. Man blir äldre och så blir man lite mer konservativ och lite mer moralisk kanske, och så sjukskriver man sig inte lika mycket. Eller är det så att den nya generationen alltid kommer att tycka att det är okej att sjukskriva sig, även när den blir äldre? Då är det naturligtvis allvarligare. Det kan inte forskningen svara på. Det är bara att vänta och se när den här generationen nu blir äldre. Kommer dagens 25-åringar fortfarande att tycka att det är okej att sjukskriva sig när de blir 55? Det får vi väl se då. Det är bara att hålla tummarna och hoppas att de inte tycker det. , : Bara för att säga någonting till först angående varför man ska beskatta livsmedel lägre eller varför vi gör det: Det är som sagt inte bara effektivitet som styr utan även rättvisa. Man brukar säga att moms är den skatt som är regressiv i , det vill säga att ju fattigare man är desto större andel av sin inkomst betalar man i moms. Eftersom låginkomsttagare lägger en större andel av sin totala inkomst på livsmedel tror jag att det mest är en rättviseaspekt som gör att momsen är lägre, eftersom de lägger så stor andel av sin inkomst på livsmedel. Eftersom den här skatten är regressiv skulle det slå väldigt hårt mot låginkomsttagare annars. Sedan till din stora fråga: Hur ska ett skattesystem vara utformat för att vi ska maximera antalet arbetade timmar? Som ekonom vill jag först säga att det ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER inte finns något självändamål i att arbeta. Det är inte så att vi ska utforma skatter, tycker jag, som gör att vi arbetar mer. Problemet är i stället tvärtom, att vi har ett skattesystem som missgynnar arbete. Jag tycker inte att skatter ska styra val över huvud taget. Vi ska inte ha skatter som gynnar arbete; vi ska inte ha skatter som missgynnar arbete. Vi ska ha skatter som är neutrala och som inte påverkar beslutet om hur vi arbetar. Problemet är att nu har vi skatter som missgynnar arbete, och problemet med det är att vi inte kan beskatta det som vi gör när vi inte arbetar, det vill säga att vi inte kan beskatta fritid på ett effektivt sätt. Hade vi kunnat göra det, så att vi beskattade fritid lika högt som vi beskattade arbete, skulle inte skatten spela någon roll. Den skulle vara likformig och neutral över tiden mellan vår tid så då skulle det inte spela någon roll vad skatten var eftersom den inte påverkar vårt val att arbeta. Men i och med att vi inte kan beskatta fritid vad kan vi göra i stället? Vi kan i stället beskatta varor eller tjänster som förbrukar mycket av den lediga tiden. Detta gör vi för att kompensera bristen att vi inte kan beskatta fritid men att vi beskattar arbete, och på så sätt försöker vi mildra denna snedvridning. Så vad man kan tänka sig vore att vi beskattar högre och har en högre moms. är vi tillbaka på en differentierad moms på sådana varor som tar mycket tid i anspråk och som kanske höginkomsttagare i större utsträckning ägnar sig åt, till exempel golfspelande och andra aktiviteter. Och så kanske vi ska subventionera aktiviteter som gör att vi kan arbeta mer. Färdiglagad mat kanske man ska subventionera så att det lösgör tid som vi kan tillbringa med att arbeta i stället. Min huvudinställning är att skatten inte ska avgöra hur mycket vi arbetar. Sedan tror jag att de andra frågorna är bättre att vi ger utrymme för Katari- na att svara på. , : Jag tror att jag klumpar ihop svaren på frågorna från och , för de var ju väldigt relaterade och handlade om vad man egentligen tycker är rättvist. pratade framför allt om detta med förmögenhetsskatten, och där ser man att det är en väldigt stor skillnad. Det finns vissa människor som tycker att förmögenhetsskatten är väldigt bra för att den slår rätt, så att säga. De som är väldigt rika ska beskattas mycket, och därför tycker man att det är rättvist att man ska ha en hög förmögenhetsskatt. Men det finns också de som har helt motsatt åsikt och som säger att pengarna beskattades när de blev intjänade antingen som inkomst av arbete eller av kapital. Varför ska man straffas om man i stället för att konsumera sina pengar har sparat och byggt upp en förmögenhet, menar de och tycker att det är orättvist. Just vad gäller förmögenhetsskatten är det inte så enkelt att man kan säga att det är en rättvis skatt eller inte, för det beror på vad man lägger in i det här med rättvisa. ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER Det handlar också om detta med platt respektive progressiv skatt. Jag känner inte till någon forskningsstudie som har satt de sakerna direkt emot varandra, men jag har sett en forskningsstudie från där de har ställt frågor ungefär av slaget: Om någon som tjänar si och så mycket betalar det i skatt och den som tjänar bara hälften så mycket betalar det i skatt och så har de tre eller fyra olika svarsalternativ för vad man egentligen tycker. De har också ställt frågan om man tycker att det ska vara ökad eller minskad progressivitet. Väldigt många säger att de hellre skulle vilja ha ett plattare system än ett mer progressivt system. Men det är under väldigt specifika förhållanden, så det är inte i en verklig situation utan det är i en väldigt konstruerad situation som de har frågat det. Det finns egentligen ingen riktigt tillförlitlig forskning framför allt inte på svenska data om folk skulle vilja ha en platt skatt eller hur man vill att progressiviteten ska se ut. Sedan till fråga som jag glömde bort förra gången förlåt för det om generationsfrågan. Det är precis som säger också att det verkar finnas en tendens att yngre tycker att det är lite mer okej. Det spelar inte så stor roll; alla andra fuskar hit och dit; man jobbade lite svart medan man gick på gymnasiet och sedan fortsätter det. Äldre däremot man ser speciellt en effekt när de väl har pensionerats tycker att det är mycket mer allvarligt med skattefusk. Frågan är dock om det är så att man först är ung och dum och sedan blir gammal och vis, eller om det är en generationsfråga där det finns sociala normer som biter sig fast. Det har vi inget direkt svar på ännu tyvärr. Slutligen till fråga om detta med minskad offentlig sektor skulle leda till en högre acceptans och att man då skulle informera om vart pengarna går till exempel på lönebeskeden och så. Jag skulle vilja säga att en av de stora bristerna i detta med information är att det verkar som att folk har en ganska dålig uppfattning om kopplingen mellan skatter och offentlig sektor. Det som jag har grundat en hel del av siffrorna på, som ni har sett, kommer från SOM-undersökningen som görs vid . Jag har inte de exakta siffrorna i huvudet, men det finns andra frågor också än just de som jag har använt. Om man frågar: Tycker du att det är en bra idé att sänka skatterna generellt? Då visar det sig att det är en väldigt stor andel, i runda slängar , som tycker att det är en bra idé. Sedan, bara två frågor senare, frågar man: Tycker du att det är en bra idé att minska den offentliga sektorns storlek? Det är bara ungefär hälften så många som tycker att det är en bra idé. Om jag vill ha sänkta skatter innebär det en minskad offentlig sektor, och vill jag ha en stor offentlig sektor kommer det också att leda till höga skatter. Det verkar som att den kopplingen inte är jättestark. Frågan är om en minskad offentlig sektor skulle generera högre acceptans för skatterna. Jag tror att oavsett storleken på den offentliga sektorn är den ÖPPET SEMINARIUM OM ATTITYDER TILL SKATTER viktigaste kopplingen till vad skattepengarna egentligen går till oavsett vilken nivå man lägger sig på. , och i : Mycket kort bara, för de flesta frågorna var inte riktade till mitt kompetensområde. När det gäller frågan om hur man ska utforma skatter kan jag inte avhålla mig från att ändå försöka förmedla det som är väldigt ensidigt i den skattejuridiska forskningen kring de önskemål som forskarna där har om hur skattesystemet ska se ut. Det ska ju vara likformigt. Allting ska beskattas så likformigt som möjligt. Man ska inte ha några skattefria öar; man ska inte använda skattesystemet för att gynna viss verksamhet, utan man ska beskatta allting så lika som möjligt. Det är nog den skattejuridiska forskningens entydiga ståndpunkt. Ordföranden: för det! Då ska jag avslutningsvis säga några viktiga saker. Det vi har sysslat med är som jag inledde med beskattningens konst. Om det finns det ju många som har sagt saker . , som ju påstås ha varit en mycket intelligent person och väl var det också, uttryckte det som så att det svåraste här i världen är skattesystemet. Det finns andra citat som man kan ange: Skattereglerna har skapat fler lögnare än vad golfspelande har gjort. Det finns också de som har sagt att det bara finns två saker som man kan lita på här i livet: skatterna och döden. Tyvärr kommer de i fel ordning. Det har varit väldigt bra att vi i skatteutskottet har kunnat genomföra detta seminarium. Det vill vi naturligtvis tacka vårt kansli för, men till stor hjälp har vi också haft från . Vi har ju ett privilegium som riksdagsutskott att vi på detta fina sätt kan kalla till oss expertis. Jag vill tacka er alla som har medverkat. Det har varit utomordentligt värdefulla inledande anföranden, och det har varit stimulerande svar på våra frågor som kommer att åstadkomma tänkande hos var och en av oss. Sedan vill jag också erinra om att skatteutskottet genom dess kansli har upprättat en sammanställning över forskare och forskningsresultat som väl finns på hemsida numera och som finns i en särskild rapportserie från , nämligen Inventering av skatteforskare 2007. Jag tror att vi i skatteutskottet ligger lite i framkant när vi går in och påvisar forskningsläget i det vi sysslar med. Därutöver kan vi notera att regeringen också är på väg i detta viktiga område genom att man nu i budgetpropositionen har markerat ett anslag via men i praktiken direkt till forskningen på skatteområdet. Vår förhoppning är alltså att det kommer att forskas mer om skatter åren framöver. Jag tycker att det ni har redovisat här visar hur viktigt det är att vi får ett ökat kunskapsunderlag för att bedöma utvecklingen på skatteområdet. Tack ska ni ha för er medverkan i detta seminarium som därmed är avslutat! Jag vill dock också framhålla till mina utskottskolleger att skatteutskottet fortsätter sitt arbete med ett sammanträde. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut