rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Efter att ansökan kommit in kunde den sökande få ett särskilt förhandsmedgivande att få påbörja investeringen eller projektet innan beslut fattades. Ansökningar om stöd utanför mål 1 avseende stödområdena vattenbruk, förädling och saluförande samt insjöfiske behandlades vid två fasta beslutsomgångar . Ansökan om stöd inom dessa områden skulle ha kommit in till respektive för att kunna behandlas inom närmast påföljande beslutsomgång. Eftersom arbetet med programmet 20072013 är försenat har sista dag för ansökan om stöd inom programperioden 20002006 förlängts t.o.m. . Sista datum för att rekvirera medel är den 1 mars 2008.188 Stöd lämnas endast om verksamheten bedöms vara företagsekonomiskt lönsam. Sökanden måste vara kreditvärdig och ha alla nödvändiga tillstånd 185Rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av . 187Förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Kostnader som redovisas vid rekvisitionen av stöd får endast avse sådana åtgärder som omfattas av beslutet om stöd. I normalfallet stöds godkända projekt . Om sökanden är ett offentligt organ eller om ett projekt finansieras med offentliga medel kan projekten stödjas till Åtgärder som rör sport-, fritids- och turistfiske är inte stödberättigade.189 De beviljade strukturstöden från FFU för de tre län som har studerats särskilt i denna uppföljning redovisas i en tabell i bilaga 1. är det län som har fått högst andel av beviljade stöd (). Enligt bedöms dock utfallet återspegla verksamheternas lokalisering. fick flera samförvaltningsinitiativ strukturstöd. Syftet var bl.a. att möjliggöra en ökad regional dialog, en gemensamt förvaltad resurs och en förbättrad kommunikation mellan myndigheter, näring och forskning.190 I tabell 11 redovisas hur stora ramar som har avsatts för olika insatser samt hur stor andel av ramen som beviljats respektive utbetalats. Dessutom anges omfattningen av sökta men inte beviljade bidrag. I bilaga 1 redovisas detta även uppdelat på de olika målområdena. 189Länsstyrelsen i län, webbplatsen . 190Fiskeriverket, 2007a och 2007b. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET 2007/08:RFR3 Tabell 11: Strukturstöd från Fonden för fiskets utveckling (FFU) till projekt och investeringar inom målområdena (per ) Källa: , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET har det inom ramen för strukturstödet betalats ut stöd till de fartygsägare som normalt bedriver torskfiske i och som påverkats av de ytterligare fiskestopp som införts. Stödet har avsett kostnader som kvarstår när fartyget ligger vid kaj och utgått för den tid som förflutit utöver genomsnittlig längd på fiskestopp för torsk i Östersjön.191 beslutade om regler för fartygsersättning års fiskestopp för torskfiske i . Ersättningen utgick för de extra stoppdagarna, dvs. för dem som fiskade på östra beståndet och för dem som fiskade på det västra beståndet. För att fartygsersättningen skulle kunna utgå behövdes bl.a. ett giltigt fartygstillstånd för fartyget, att torskfiske bedrevs i aktuellt område eller 2005, att torskfiske bedrevs i aktuellt område i anslutning till stoppets ikraftträdande eller historiskt säsongsmässigt torskfiske skulle ha påbörjats samt att torskfisket hade uppgått till torsk under referensåren 20042005. För att få bidrag krävdes att fartyget inte nyttjades i yrkesmässigt fiske . För det västra beståndet innebar det att inget fiske fick bedrivas under perioden 15 maj13 juni och för det östra beståndet skulle fartyget ligga stilla 10 april16 april, , samt 16 december31 december. Storleken på ersättningen beräknades utifrån värdet på den ranson som maximerar vad varje fartyg tilläts landa . Ransonens storlek sattes till . Värdet för fångsten beräknades utifrån genomsnittspriset per kilo torsk. Avdrag för kostnader gjordes av bruttobeloppet. Ansökningar om fartygsersättning administrerades av Fiskares Arbetslöshetskassa (SFA).192 betalar ut s.k. fartygsbidrag för dagar med torskstopp . gäller delvis nya regler. Den som vill ansöka om fartygsbidrag måste först begära ett tillfälligt återkallande av fartygstillståndet under dessa perioder. Begäran måste ha inkommit till senast före den första stoppdagen. Utebliven eller försenad ansökan om återkallande innebär att fartygsbidrag uteblir. Ansökan lämnas som tidigare till SFA. Har ansökan om återkallande av fartygstillståndet inte inkommit till kommer bidraget inte att betalas ut. Värdet på den uteblivna fångsten beräknas utifrån en veckoranson om och ett genomsnittspris på per kg. Avdrag för kostnader görs av bruttobeloppet. Fartyget ska ha tillstånd för torskfiske i , i de fall ett sådant krävs. Torskfisket ska ha uppgått till . Torskfiske ska under åtminstone ett av ha bedrivits då stoppet infaller. Torskfiske ska ha bedrivits i anslutning till fiskestoppet, eller så måste sökanden kunna 2006/07:1 utg.omr. 192Se bl.a. webbplatsen . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET visa att ett återkommande fiske skulle ha påbörjats under avbrottsperioden.193 Vid fiskestopp har utgått bidrag, men detta kommer enligt tjänstemän vid eventuellt inte att utgå nästa period. Ambitionen är att sådant stöd ska minska. Kommissionen vill hellre stödja omstrukturering av näringen och skrotning av båtar.194 4.1.3 Strukturstöd till skrotning av fiskefartyg Som framgått av föregående avsnitt utgör skrotningsbidrag en del av strukturstödet inom fiskeområdet. Som huvudregel kan skrotningsbidrag beviljas för fartyg i fiskeflottan under förutsättning att fartyget har fiskat minst till sjöss under respektive två tolvmånadersperioder direkt föregående ansökan.195 EU har bestämt maximigränsen för en medlemsstats skrotningsbidrag med hänsyn till det enskilda fartygets bruttotonnage och ålder. Ett maximalt bidrag kan därför räknas ut särskilt för varje fartyg i enlighet med dessa regler. Bidraget medfinansieras nationellt . Det beräknade bidraget ska vid utbetalningen minskas med följande. Bidrag och lån till modernisering som beviljats för fartyget under de föregående fem åren, minskat proportionellt till antalet år sedan utbetalningen av stödet. Eventuell utestående kapitalskuld och upplupen ränta för äldre fiskelån i fartyget. Eventuellt stöd till tillfälligt upphörande ska också räknas av från bidraget. Regelverket innebär att nya fartyg erhåller ett högre bidrag per ton än äldre fartyg och mindre fartyg erhåller ett högre bidrag per ton än större fartyg. Bidrag får inte ges till fartyg som är eller yngre. Bidraget per BT blir alltså lägre ju äldre och större fartyget är. Fartyg som genomgått ombyggnader och moderniseringar har ofta både ett bokfört värde och ett försäkringsvärde samt en belåning som motsvarar betydligt högre belopp än för motsvarande icke-moderniserade fartyg. Möjligheten för fartygsägare att med hänsyn till ekonomiska skäl skrota sina fartyg med skrotningsbidrag enligt är beroende av det enskilda fartygets skuldbörda. Även banker och andra kreditgivare kan ha synpunkter på att fartygsägaren i dessa fall realiserar panten till ett värde som kan ligga långt under belånat värde. Om offentligt stöd beviljas för skrotning ska den indragna kapaciteten automatiskt dras av från referensnivåerna för respektive lands kapacitet (se även tonnagehandeln i avsnitt 4.1.4). Referensnivåerna minskas genom skrotning.196 194Fiskeriverket, intervju . 195Rådets förordning (EG) nr 2792/1999. 196Rådets förordning (EG) nr 2371/2002, artikel 11.4. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Tabell 12: Exempel på EU:s maximigränser för skrotningsbidrag Bruttoton (BT) Bidrag/ton, (ca 12 m) (ca 24 m) (ca 32 m) (ca 38 m) (ca 42 m) Källa: , 2005e. EU har avsatt till stöd för skrotning av fiskefartyg, vilket motsvarar av EU:s stöd till fiskesektorn inom ramen för FFU. andel av stödet till skrotning uppgick till ca , vilket motsvarar av det samlade EU-stödet till skrotning. De nominellt största skrotningsstöden gick till (), () och ().197 De svenska reglerna för skrotning innebär att statligt stöd, i mån av tillgång på medel, får lämnas till åtgärder för anpassning av fiskeansträngningen.198 är förvaltningsmyndighet i fråga om stöd utanför mål 1.199 Stöd får lämnas till ägare av fiskefartyg med gällande fartygstillstånd i följande fall: när fartyget skrotas eller när det säljs till tredje land eller när det säljs till annat ändamål än fiske. Av föreskrifter200 framgår att stöd för anpassning av fiskeansträngningen vid skrotning av fiskefartyg och vid definitiv övergång till verksamhet knuten till bevarandet av kulturarv lämnas med högst per BT. Vid skrotning av fiskefartyg understigande 27 BT lämnas därutöver ett engångsbelopp om . Beviljat stöd utbetalas först när bevis föreligger om att fartyget är avregistrerat från fartygsregistret och när fartygsägaren visar intyg om destruktion. Enligt uppgift från accepterar verket utan ytterligare utredning intyg från ett företag i , . För de fartygsägare som skrotar fartyget någon annanstans eller väljer att själva skrota sitt fartyg finns ett intyg som skrivs på av , eller . Av intyget ska framgå att myndigheten intygar att skrovet skilts från kölen, att köl och skrov delats i tre delar etc. Syftet med åtgärderna är att undvika att skeppet kan användas igen. ändrades föreskrifter om statligt stöd till fiskenäringen på så sätt att det inte längre utgår stöd till skrotning av far- 197Europeiska kommissionen, 2006c. 198Förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskenäringen. 199Rådets förordning (EG) nr 1260/1999. 200Fiskeriverkets föreskrifter FIFS 2001:1 om statligt stöd till fiskerinäringen. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET tyg som tillhör segment 1, dvs. fartyg som fiskar med passiva redskap, såvida inte särskilda skäl föreligger. Anledningen till att denna regel infördes var att en mycket stor andel av skrotningsanslaget gick till skrotning av små fartyg i segment 1, utan att det ledde till en minskning av tonnaget i segmentet, eftersom införsel av fartyg kunde ske obehindrat fram till , då detta segment belades med utförselkrav. Generellt kan sägas att de svenska kompletterande reglerna för bidrag till skrotning innebär att skrotningsbidragen i ligger tämligen långt under EU:s maximibelopp. Nivån per BT var enligt satt för att tillgängliga medel skulle räcka för att skrota ut ett antal fartyg . Det fanns ca i EU- medel för ändamålet. Eftersom skrotningsbidraget ska medfinansieras nationellt krävs att har avsatt ett lika stort belopp.201 För att locka fartygsägare att skrota sina fiskefartyg har ett antal särskilda skrotningskampanjer genomförts av . den 21 juni31 höjdes skrotningspremien tillfälligt till per BT. genomfördes en skrotningskampanj riktad till ägare av fartyg i segment 3, dvs. fartyg som bedriver pelagiskt fiske med trål eller vad. Fartygsägarna fick ansöka om en skrotningspremie enligt eget önskemål som kunde uppgå till EU:s maximibelopp.202 Kampanjen ledde till att sju fartyg skrotades. Skrotningspremierna varierade mellan ca och per BT, med en genomsnittskostnad om per BT. den 1 juliden fanns möjligheten att erhålla ett skrotningsbidrag om högst per BT för fartyg som fiskat huvudsakligen vitfisk och högst per BT för fartyg som fiskat huvudsakligen sill. Kampanjen motiverades med behovet av minskad fiskekapacitet i fiskeflottans segment 3, dvs. fiskefartyg som bedriver pelagiskt fiske med trål eller vad, och i segment 4, dvs. fartyg som bedriver demersalt fiske med trål. Till grund för skrotningskampanjen fanns en rådsförordning203 om införande av nödåtgärd från gemenskapen för att möjliggöra särskilt förhöjt bidrag för skrotning av fiskefartyg som har fått sina infiskningsmöjligheter minskade eller mer till följd av en av rådet antagen återhämtningsplan. Enligt förordningen kunde EU:s högst tillåtna skrotningsbidrag ökas med för en sådan åtgärd. Kampanjen ledde till att 23 fartygsägare ansökte om skrotningsbidrag. Två av fartygsägarna beviljades det särskilt förhöjda skrotningsbidraget. Totalt skrotades ett tonnage om 729 BT och motorkapacitet om 2 362 kW. Flera fartygsägare ansökte om skrotningsbidrag som väsentligt översteg EU:s takbelopp. En slutsats av kampanjen var för- 201Fiskeriverket, 2005e och e-brev . 202Rådets förordning (EG) nr 2792/1999. 203Rådets förordning (EG) nr 2370/2002. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET utom att många fartygsägare inte fick tillräckligt stort belopp vid skrotningen genom för att kunna gå skuldlösa ur fisket att erbjudande användes som jämförelse inför försäljning. Flera av de bidrag som beviljats nyttjades inte och i stället såldes fartygen inom flottan. Ett fjärde exempel på skrotningskampanj genomfördes . Bakgrunden var EU:s beslut att fiske med drivgarn i ska vara slutligen förbjudet fr.o.m. . erbjöd därför den 4 oktober30 ett tillfälligt förhöjt stöd till skrotning av fartyg med särskilt tillstånd till fiske med drivgarn. Detta innebar att skrotningsbidrag, under vissa förutsättningar, för fartyg som haft sådant tillstånd något av , kunde lämnas med belopp som sökanden själv angav. Dock gällde att skrotningsbidraget inte fick överstiga EU:s maxgräns. Stöd kunde även lämnas för fartyg . Verket fick sammanlagt in 22 ansökningar rörande fartyg med hemmahamn i , , , och län, och samtliga avsåg bidrag upp till EU:s maximigräns, dvs. Av dessa hade vid årets utgång 14 ansökningar beviljats. Skrotningarna genomförs under år 2007.204 4.1.4 Resultat och konsekvenser Av årsredovisning framgår att det har skett en fortsatt reduktion av fiskeflottans kapacitet. Ett problem är dock att den kapacitet som förs in i flottan i form av nya fartyg i regel är modernare än de utförda fartygen. En modern teknologi innebär en rationalisering som i sin tur möjliggör ett effektivare fiske, vilket kan bidra till att minskningen av BT och kW i fiskeflottan inte alltid leder till en minskad fiskekapacitet. För att motverka denna effekt gäller för vissa kuststräckor och fartygssegment att större kapacitet än den som förs in måste föras ut. vidareutvecklade det nationella systemet för in- och utförsel av kapacitet. Verket beslöt t.ex. att införa lättnader i införselkraven för pelagiska fartyg som avsågs få hemmahamn utmed . Avsikten med differentierade in- och utförselkrav mellan olika regioner var att stimulera områden där fisket är på nedgång. Av årsredovisningen framgår vidare att i två fall lämnade tillstånd till ombyggnader av fartyg och att dessa ombyggnader medförde en ökning av flottkapaciteten utan att krav på kapacitetsutförsel ställdes. Ombyggnaderna motiverades av säkerhetsskäl, och EU:s villkor för att tillåta en höjning av referensnivån uppfylldes.205 Av årsredovisningen framgår att har hållit sin fiskeflottas kapacitet inom de ramar som EU har beslutat. konstaterar dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga för en långsiktig anpassning av fiskekapaciteten i förhållande till fiskemöjligheterna. 204Fiskeriverket, 2007a. 205Fiskeriverket, 2005c och 2006a. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET att detta återspeglas i en låg lönsamhet bland vissa fiskeföretag och överkapacitet inom vissa fisken. Regleringen av flottkapaciteten har inte heller kunnat motverka den geografiska obalansen, med en fortsatt koncentration av fiskekapacitet till . I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har tjänstemän vid framfört att EU:s krav på in- och utförsel av kapacitet är viktigt. De menar att kraven är utformade så att de småskaliga båtarna gynnas: Införsel av trålkapacitet ställer krav på samtidig utförsel av , medan införsel av småskaliga båtar ställer krav på utförsel av . En tjänsteman vid har framfört att reglerna kring in- och utträde ur fiskeflottan inte utgör något stort problem för yrkesfisket.206 I uppföljningen har ett flertal aktörer pekat på att fiskeflottan trots de insatser som har gjorts är för stor. har gjort bedömningen att kapaciteten inom det demersala torskfisket behöver halveras för att nå en rimlig företagsekonomisk lönsamhet. Inom räksegmentet behöver kapaciteten minska . Det representerar ett försäkringsvärde på ca . För det pelagiska segmentet behöver av kapaciteten skrotas eller på annat sätt försvinna ur den svenska flottan. Försäkringsvärdet som denna överkapacitet representerar uppgår till . SFR har i uppföljningen framfört att det inte finns någon överkapacitet inom fiskeflottan i , med undantag för det pelagiska fisket. Tillsammans med och regeringen håller SFR nu på med en strukturering av det pelagiska fisket. SFR vill att företagen ska slås samman. De uppskattar att bortfallet av antalet yrkesfiskare inom det pelagiska fisket kommer att bli 150200 fiskare. Även räkfisket skulle kunna ha lite mindre omfattning, men det kommer enligt SFR att lösas genom pensioneringar . De gör även bedömningen att om en fjärdedel av fiskeföretagen försvinner och om kvoterna består så kommer de enskilda företagen att få en större lönsamhet. Enligt SFR kan svensk fiskenäring rymma ca 1 000 yrkesfiskare.207 Yrkesfiskare i har i uppföljningen framfört att vissa båtar behöver rationaliseras bort inom det pelagiska fisket. Fiskare med dåliga båtar skulle vilja köpa de större och bättre båtarna som blir över vid en fortsatt omstrukturering.208 Från fiskenäringen har vidare framförts att fiske ska betraktas som en ekonomisk aktivitet och att yrkesfiskarna fiskar för en marknad där konsumenternas krav ska styra utbudet. I uppföljningen har även generaldirektör framfört att fisket är en näring som i första hand bör styras av lönsamhetskriterier och av marknaden, inte av regleringar. Fisket måste vara lönsamt, och det ska gå att leva på det. Till följd av fortsatt låga eller ännu lägre kvoter och mycket låg lönsamhet inom fisket kommer yrkesfisket framöver att reduceras kraftigt. 206Västra , intervju . 207Sveriges , intervju . 208Yrkesfiskare, intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Från fiskenäringen har vidare framförts att det är problematiskt att den svenska fiskeflottan byggdes upp under torskboomen på 1980-talet.209 Detta har även uppmärksammats av bl.a. länsstyrelserna på . Av en rapport framgår att det , tack vare starka sill- och torskbestånd, fanns utrymme för både en västkust- och en Östersjöflotta. Därefter har fiskresursen minskat drastiskt, och tillsammans med den löpande effektiviseringen av fisket har överkapaciteten inom fisket blivit betydande. Genom beslut gav regeringen dåvarande i uppdrag att i enlighet med vad som anförts i proposition 1977/78:112 om riktlinjer för fiskepolitiken m.m. i samråd med och i samarbete med genomföra en fortlöpande planering av fiskets omfattning och inriktning på kortare och . Med anledning av regeringens uppdrag tillsatte en kommitté som tog sig namnet kort- och långsiktiga planering (). I kommitténs arbete ingick bl.a. att utarbeta långsiktsplaner innehållande prognoser och åtgärdsförslag för yrkesfisket. Flera sådana planer och åtgärdsförslag utarbetades. Redan från början uppstod stora motsättningar mellan de statliga myndigheterna å ena sidan och SFR å andra sidan. uppger att bristen på politiskt stöd gjorde att verksamheten lades ned . Verket uppger att i grunden gällde motsättningarna att SFR ansåg att någon planering inte var nödvändig och att fisket alltid upplevt upp- och nedgångar och att detta låg i fiskets natur.210 Av rapporten framgår vidare att den bristande lönsamheten i fisket innebar att många av södra ostkustens modernaste fartyg såldes eller att företagen gick i konkurs. Därefter uppges kapaciteten i flottan ha minskat genom skrotningsbidrag och genom att fartygen har köpts upp för att skapa expansion i det storskaliga västkustfisket. En fiskare från län gör följande reflektion: ställdes krav på effektivt och rationellt fiske utan att ägna en tanke åt beståndssituationen. Ett talande exempel är den extrema tillgången på torsk . Då uppmanades yrkesfisket att investera i torsktrålare och fick stora subsidier för detta. Från vårt län protesterade vi mot den inriktningen, för den uppgången för torskpopulationen var inte normal utan grundade sig på extremt goda förutsättningar för leken och lågt fiske på grund av prisbilden. Detta resulterade i att när torsken återgick till normalt bestånd infördes långa fiskestopp och hårda ransoneringar. Den överkapacitet som regering och drev igenom var ett faktum och det är en klen tröst att vi blev sannspådda.211 Samme fiskare ger ett exempel på vad kapacitetsregleringen av flottan kan få för effekter på de enskilda yrkesfiskarna: 209Sveriges , intervju och , 2005. 210Fiskeriverket, e-brev . 211Yrkesfiskare, brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Två yngre fiskare här sökte licens på en mindre trålare för strömmingsfiske. De kände sig tvingade på grund av att sälen påverkade torskfisket med garn alltför mycket. De fick ingen licens på grund av att allt var upptaget av trålare från trots att detta är deras hemmavatten. Enligt tjänstemän vid finns ingen analys av resultatet av de insatser som har gjorts för att reglera fiskeflottans kapacitet. Tjänstemännen tror att det är de mindre och äldre fartygen som har försvunnit, vilket kan sägas ha inneburit en rationalisering av fiskenäringen. Denna rationalisering tros delvis ha slagit mot det småskaliga fisket.212 De tak som har satts på kapaciteten i fisket har gett upphov till att en marknad för handel med kapacitet har uppstått. För att ny kapacitet ska kunna föras in i den svenska fiskeflottan måste minst motsvarande kapacitet i kW och BT föras ut. Detta sker genom den s.k. tonnagehandeln, som möjliggör in- och utträde i fiskeflottan och som direkt följer av bestämmelserna i en rådsförordning. Tonnagehandeln innebär att transaktioner med rättigheter att äga fartygskapacitet och använda fartygen för fiske sker. Detta innebär att den som ska köpa ett fiskefartyg måste betala för dels fartygets reella värde, dels för det fiktiva värde som båtens rättigheter har (tonnage eller fartygskapacitet). Ett fartygstillstånd upphör alltid att gälla då fartyget byter ägare. I de flesta fall överlåts enligt fartyg med kapacitet. Kapacitet söks t.ex. genom fartygsmäklare. Det är vid införsel av ny kapacitet i fiskeflottan som kapaciteten, i form av bruttotonnage och kilowatt, behöver föras ut.213 Denna tonnagehandel har enligt uppgift från tjänstemän vid fått bl.a. följande konsekvenser: en geografisk koncentration av fiskeflottan svårigheter för ungdomar att köpa båtar, främst inom trålsegmenten. Tonnagehandeln har enligt haft betydelse för den utveckling som innebär en ökning av trålflottan på . Enligt ett underlag till kan handeln med fartygston ses som ett nollsummespel vad gäller flottans totala kapacitet, men den har fått störst effekter främst inom syd- och ostkustflottan där mindre och äldre tonnage har sålts för att bereda utrymme för nyare tonnage på västkusten.214 Tonnagehandeln har också påskyndat den utveckling som innebär att förhållandevis lite av de fiskresurser (sill, skarpsill och torsk) som förfogar över i används av fartyg från denna region. Tjänstemän vid menar dock att denna handel inte drabbar de småskaliga yrkesfiskarna. Detta beror på att små- och storskaliga fiskare inte konkurrerar om så många fiskarter. Att småskaliga fiskare försvinner beror enligt tjänstemännen inte på att de köps upp av storskaliga fiskare. Sillen har historiskt varit ett småskaligt fiske, men har av 212Jordbruksdepartementet, intervju . 213Fiskeriverket, intervju och e-brev . 214Wagnström, 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET konkurrensskäl blivit storskaligt. Torsken är dock en art som små- och storskaliga fiskare konkurrerar om. Av en undersökning som genomförts vid framgår att bankerna inte är villiga att bevilja lån vid nyetableringar. Dessa problem gäller även i viss mån etablerade fiskare på ostkusten.