rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — Tillsammans med de av beslutade målen för miljöpolitiken bildar dessa uttalanden en utgångspunkt för utskottets uppföljning. 1.3 Uppföljningens syfte, inriktning och avgränsningar Utskottets uppföljning av insatserna inom havsmiljöområdet syftar till att ge miljö- och jordbruksutskottet ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen samt inför beredningen av bl.a. motioner och en aviserad havsproposition. Utskottets uppföljning har inriktats på att belysa följande frågor: 1.Vilka insatser gör olika myndigheter för havsmiljön? 2.Vilka resultat och konsekvenser av genomförda insatser för havsmiljön har kunnat konstateras? 3.Hur ser samverkan ut mellan de myndigheter som arbetar med havsmiljöfrågor på lokal, regional och nationell nivå? 4.Hur ser systemen för uppföljning och utvärdering ut? 5.Vad görs inom EU och det internationella samarbetet? Miljön i haven påverkas av en lång rad faktorer. Dessutom finns stora skillnader mellan de olika havsområden som omger . Inom ramen för denna uppföljning har det inte varit möjligt att fånga alla aspekter på de statliga insatsernas påverkan på havsmiljön. Det har därför varit nödvändigt att avgränsa uppföljningen till att i första hand ge utskottet en bred bild av havsmiljöområdet. Denna breda ansats har kompletterats med en genomgång av enskilda havsmiljöpolitiska insatser och de resultat som har redovisats. När det gäller resultaten av de insatser som görs för havsmiljön är det mycket svårt att kunna fastställa direkta orsakssamband mellan vidtagna åtgärder och observerade effekter på havsmiljön. Det är även känt att det kan ta mycket innan de insatser som görs får resultat på miljön ute i haven. I utskottets uppföljning har därför inte ingått att göra egna analyser av vilka resultat som olika insatser ger. Det har heller inte ingått i uppföljningen att följa upp de faktiska resultaten i havsmiljön av den nu pågående havsmiljösatsningen. I denna del har uppföljningen enbart handlat om att följa upp hur arbetet med satsningen fortskrider samt hur olika aktörer ser på de insatser som görs respektive planeras. I utskottets uppföljning har utredningsrapporter och dokumentation från olika myndigheter m.m. studerats. Vidare har intervjuer genomförts med myndighetsrepresentanter på central, regional och lokal nivå samt med övriga relevanta aktörer med anknytning till havsmiljöområdet. Från vissa myndigheter har skriftliga underlag inhämtats (se avsnittet Referenser). För att få en god geografisk spridning mellan , Egentliga och har uppföljnings- och utvärderingsgruppen valt att på regional nivå särskilt studera , , och . På lokal nivå har sammanlagt sex kommuner ingått i uppföljningen: , , , , och . I uppföljningen har ingått att både kartlägga och analysera vilka svårigheter och möjligheter som finns när det gäller olika aspekter på myndighetssamverkans former och innehåll. I uppföljningen har det också ingått att bl.a. beskriva aktörernas syn på hinder och möjligheter som är förknippade med olika insatser och att redovisa vad som framkommit vad gäller resultat och konsekvenser som genomförda insatser har fått för havsmiljön, bl.a. utifrån studier, uppföljningar och utvärderingar samt olika forskningsinsatser. Frågan om resultat och konsekvenser vad gäller statliga insatsers påverkan på utvecklingen av havsmiljön behandlas även i utskottets årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Denna färdigställs parallellt med denna fördjupade uppföljning och avses redovisas i utskottets budgetbetänkande för utgiftsområde 20. Havsmiljöfrågor tas även upp inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets pågående forskningsöversikt inom fiskeområdet. I översikten ingår att kartlägga, redovisa och analysera den forskning som finns inom området. Översikten innehåller forskning om fisk ur ett ekosystemperspektiv med inriktning på forskning om de omvärldsfaktorer som har effekt på fiskpopulationer, såsom fiske, övergödning och miljögifter. Delar av rapporten har i utkastform överlämnats till , , , , samt för faktagranskning. 2 behandling av havsmiljöfrågor m.m. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som på ett eller annat sätt har betydelse för havsmiljön. I detta avsnitt görs en kort genomgång av ställningstagande i ett antal ärenden som mer övergripande har tagit upp havsmiljöfrågor. I avsnittet redovisas även genomförda och pågående utredningar samt vilka propositioner med bäring på havsmiljöfrågor som har aviserats av regeringen. Nationell strategi för havsmiljön tillkallade den dåvarande regeringen en kommission med uppdrag att sammanfatta kunskapsläget avseende miljötillståndet i Sveriges kust- och havsområden, att utforma övergripande strategier samt att föreslå åtgärder för att bryta den negativa utvecklingen i havsmiljön. överlämnade kommissionen sitt utredningsbetänkande. Delar av utredningsbetänkandet behandlades i en proposition som med vissa tillägg antogs av i november 2005.4 konstaterade att påverkan från sjöfart, fiske, gifter och övergödning är de mänskliga aktiviteter som kraftigast inverkar på dynamiken i våra ekosystem. Klimatförändringar kan dessutom kraftigt påverka förutsättningarna för ett fungerande ekosystem. och miljötillstånd har i det stora hela inte blivit bättre . Enligt är det inte primärt en brist på goda åtgärdsförslag som gör att miljösituationen i havet har blivit så allvarlig. Problemet ligger i stället i bristande genomförande. Kommissionen ansåg att om samtliga åtgärder som hade föreslagits nationellt och internationellt hade genomförts och om försiktighetsprincipen tillämpats, skulle tillståndet i havsmiljön ha varit väsentligt bättre. Kommissionen konstaterade i sitt betänkande att sättet att nyttja och påverka haven kommit till vägs ände och att det krävdes kraftfulla åtgärder för att lösa problemen i haven. Sättet att arbeta måste enligt förändras i grunden. Det krävs enligt kommissionen dels en större förståelse för hur de komplexa ekosystemen fungerar, dels en adaptiv förvaltning som har tydliga kopplingar mellan åtgärder, miljöövervakning och forskning. Kommissionen konstaterade att det nationella miljökvalitetsmålet för havet var avlägset. I en regeringsskrivelse till om en nationell strategi för havsmiljön utpekades den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet på 4 SOU 2003:72, prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3. 2 TIDIGARE BEHANDLING AV HAVSMILJÖFRÅGOR M.M. kort och lång sikt. Miljö- och jordbruksutskottet delade regeringens bedömning att en ny modell för förvaltning av havsmiljön borde etableras, med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Den nya förvaltningen av havet borde utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Det betonades att ett fördjupat internationellt samarbete är en förutsättning för framgång och att kraftfulla nationella insatser är en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning betonades, liksom skyddet av arter, miljöer och ekosystem. Utskottet ansåg vidare att effekterna av vidtagna åtgärder i havsmiljöarbetet i betydligt större utsträckning behöver följas upp och utvärderas för att insatserna ska kunna förbättras. Utskottet uppmärksammade att forskningen är ett viktigt underlag för miljöövervakningen genom att den kan medverka till att identifiera relevanta parametrar och utveckla tillförlitliga metoder. Skrivelsen godkändes av i november 2005.5 beslutade att föra upp ett nytt anslag i statsbudgeten för havsmiljö.6 För perioden 20072010 har sammanlagt ca avsatts. I budgetpropositionen föreslår regeringen att satsningen utökas till . En närmare beskrivning av den nu pågående havsmiljösatsningen lämnas i avsnitt 3. Miljö- och jordbruksutskottet har vid olika tillfällen behandlat motioner om havsmiljöfrågor, senast i ett betänkande . I betänkandet behandlades motionsyrkanden om bl.a. Östersjöarbetet, förslaget till marin strategi för EU, behovet av nya förvaltningsformer för haven, utveckling av de konventionerna om skydd av de miljöerna i och Nordostatlanten samt behovet av forskning om och åtgärder mot övergödning av haven.7 Utskottets uppföljning av resultatredovisningen för havsmiljöområdet Regeringen redovisar i budgetpropositionen de resultat som har uppnåtts inom olika politikområden. Resultatredovisningen för havsmiljöområdet ingår i den redovisning som görs för uppfyllandet av de 16 miljökvalitetsmål som har beslutat om. genomförde utskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning för havsmiljöområdet. Utskottet framförde bl.a. att det är viktigt att strukturen för regeringens resultatredovis- 2004/05:173, bet. 2005/06:MJU4. 2006/07:100, yttrande 2006/07:MJU2. 2006/07:MJU11. 2 TIDIGARE BEHANDLING AV HAVSMILJÖFRÅGOR M.M. 2008/09:RFR3 ning är klar och anpassad till behov och att redovisningen kan behöva kompletteras med en särskild resultatredovisning för utvecklingen inom havsmiljöområdet. För att kunna få en samlad bild av miljösituationen i havet menade utskottet att det skulle vara värdefullt om de faktorer som påverkar havsmiljön kunde samlas för att behandlas gemensamt i resultatredovisningen. Redovisningen borde även spegla de olika initiativ som tas för att samordna insatserna för havsmiljön och resultaten av insatser angående sektorsintegration. Utskottet konstaterade vidare att det är oklart hur sambandet ser ut mellan genomförda insatser och uppnådda resultat inom havsmiljöområdet samt att det vore värdefullt om det i kommande års budgetpropositioner lämnades en samlad bedömning av hur de olika statliga insatserna inom havsmiljöområdet bidrar till att nå målen. Utskottet betonade vidare att det behövs en tydlig och samlad redovisning av utvecklingen av de giftiga ämnen som berör havsmiljön, bl.a. tungmetaller, giftig båtbottenfärg samt organiska miljögifter. På utskottets förslag godkände vad utskottet hade anfört om att regeringen bör förbättra sin resultatredovisning på havsmiljöområdet.8 genomför utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp en ny löpande uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för bl.a. havsmiljöområdet. Utskottet avser att behandla den i budgetbetänkandet för utgiftsområde 20. 2.2 Genomförda och pågående utredningar Havsmiljöområdet har varit och är fortfarande föremål för en lång rad utredningar och initiativ. Som redan har nämnts överlämnade ett utredningsbetänkande där det bl.a. konstaterades att kraftfulla åtgärder krävs för att lösa problemen i haven. beslutade den dåvarande regeringen att tillkalla en utredare med uppdrag att utreda hur forskning och miljöövervakning bättre kan användas för att återskapa en god havsmiljö i och . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv rörande bl.a. internationell förvaltning av och planering av svenska havsområden. föreslog i sitt delbetänkande att det ska etableras ett vetenskapligt stärka havsmiljöarbetet. I slutbetänkandet behandlas en lång rad frågor, bl.a. kring mellanstatligt havsmiljösamarbete och en svensk havsmyndighet, planering av de svenska havsområdena, miljöövervakning och forskningssatsningar, tillgänglighet till havsmiljörelaterade data, information och kommunikation samt behovet av organisatoriska förändringar.9 En lång rad rapporter som på olika sätt berör havsmiljöfrågor har både på regeringens uppdrag och på eget initiativ tagits fram av flera statliga myndigheter. senaste fördjupade utvärdering av miljömålen över- 2007/08:MJU1. 2006:87, dir. 2007:67, SOU 2006:112 och SOU 2008:48. 2 TIDIGARE BEHANDLING AV HAVSMILJÖFRÅGOR M.M. lämnades till regeringen . I utvärderingen görs bedömningen att de fyra miljökvalitetsmålen som berör havsmiljön är mycket svåra eller inte möjliga att nå även om ytterligare åtgärder sätts in. Dessutom bör nämnas att och andra myndigheter har ett flertal pågående utredningar och regeringsuppdrag som på olika sätt berör havsmiljöområdet. Även inom det internationella samarbetet har olika utredningar tagits fram, bl.a. som grund för aktionsplanen för och EU:s insatser inom havsmiljöområdet. Regeringen har aviserat att arbetet med en sammanhållen svensk havspolitik har inletts, med sikte på en havspolitisk proposition till . Från uppges att propositionen lämnas till . överlämnas dessutom en forsknings- och innovationspolitisk proposition till , där enligt uppgift bl.a. havsforskningsfrågor kommer att tas upp. En proposition om strandskyddet överlämnas till . Dessutom avser regeringen att lägga fram en proposition om riktlinjer för klimatpolitiken och en proposition om inrättandet av m.m. . har det dessutom aviserats att en proposition om miljömålen kommer att lämnas till . 3 Den pågående havsmiljösatsningen I detta avsnitt beskrivs den nu pågående havsmiljösatsningen. Det är ännu för tidigt att utvärdera havsmiljösatsningens faktiska resultat. Uppföljningen visar att aktörerna inom havsmiljöområdet menar att det är viktigt att havsmiljöfrågor betonas. Flera har konstaterat att satsningen inte har räckt till att genomföra praktiska åtgärder. Havsmiljösatsningens medel används till stor del till nya utredningar. Viss kritik har framförts mot de delar av satsningen som omfattar skarpsillsutfiskning och syresättning av havsbottnar. Gruppen anser dock att det är för tidigt att bedöma hur relevant kritiken är. Flertalet aktörer har betonat vikten av långsiktighet och uthållighet i havsmiljöarbetet. 3.1 Inriktningen på havsmiljöarbetet Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslutade och att koppla totalt 16 nationella miljökvalitetsmål till det övergripande målet för miljöpolitiken.10 har vidare beslutat om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen.11 När det gäller havsmiljöområdet är framför allt följande miljökvalitetsmål relevanta att utgå från: Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv I bilaga 1 görs en genomgång av dessa fyra miljökvalitetsmål och de delmål som är kopplade till dem. Regeringen har i budgetpropositionen pekat på att övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter har fått stora konsekvenser för haven. Många sektorer i samhället nyttjar och påverkar havet på olika sätt varför det enligt regeringen behövs en sektorsövergripande politik som tar ett helhetsgrepp om havsfrågorna och ser till att havsanknutna näringar kan utvecklas 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3. Målet Giftfri miljö kompletterades med delmål (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15). beslutade om delmål för Ett rikt växt- och djurliv och Giftfri miljö (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3). 2008/09:RFR3 3 DEN PÅGÅENDE HAVSMILJÖSATSNINGEN som ekosystemen bevaras och restaureras. Regeringen har angett fyra utgångspunkter för sin havsmiljösatsning:12 1.Den största delen av havsmiljöarbetet ska göras på land, där källorna till utsläpp och övergödning finns. 2.Åtgärder som ger märkbara resultat ska väljas, som t.ex. en förbättring av situationen när det gäller enskilda avlopp. 3.Arbetet måste bedrivas internationellt och i nära samarbete med övriga . Särskild prioritet läggs på EU-arbete inom bl.a. jordbruks- och fiskeområdena i syfte att gynna havsmiljön. För att förstärka det internationella havsmiljöarbetet har regeringen utsett en havsmiljöambassadör. 4.Kunskapen om rätt insatser i havsmiljöarbetet måste öka. Det finns alltför lite kunskap om landskapet under vattnet. Regeringen uppger i budgetpropositionen att den fokuserar både på långsiktiga åtgärder för att förhindra fortsatta utsläpp och läckage av näringsämnen och på konkreta åtgärder för att snabbt förbättra miljökvaliteten i haven. Bland annat nämns syresättning av havsbottnar, reducering av mängden skarpsill, restaurering av havsvikar och återställning av vandringsvägar. Dessutom uppger regeringen att förstärkta satsningar görs för att minska miljöpåverkan från enskilda avlopp, att etablera hänsynsområden och att kartlägga havsbottnars struktur och liv. Dessutom anger regeringen att den miljöövervakningen och vattenmyndigheterna får resursförstärkningar samt att bl.a. ett handelssystem för fosfor och kväve utreds. 3.2 Fördelning av havsmiljömedlen Som ett led i havsmiljösatsningen beslutade att inrätta ett nytt anslag för havsmiljö. Anslaget uppgick till och för hela perioden 20072010 beräknades ca för att förbättra miljön i havet.13 Finansieringen har delvis skett genom att anslaget för åtgärder för biologisk mångfald har minskats. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ökade resurser avsätts till havsmiljön. Regeringen föreslår att anslaget 2009 ska uppgå till och beräknar att anslaget uppgår till 2010 och 2011 (se tabell nedan). Dessutom föreslår regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . 2007/08:1 utg.omr. 2006/07:100, yttr. 2006/07:MJU2. 3 DEN PÅGÅENDE HAVSMILJÖSATSNINGEN 2008/09:RFR3 Belopp (tkr) Källa: Prop. 2008/09:1 utg.omr. Fördelning av medlen 2007 I ett extra regleringsbrev till angavs hur av havsmiljömedlen skulle användas . För av medlen beslutade verket om den ekonomiska fördelningen och för resterande skedde den ekonomiska fördelningen enligt regeringens beslut i regleringsbrevet. Av tabell J i bilaga 10 framgår hur medlen användes av länsstyrelser och andra myndigheter för åtgärder i syfte att förbättra miljön i och . Fördelning av medlen 2008 Enligt regleringsbrevet disponerar av havsmiljöanslaget, varav högst får betalas ut 2008.14 Den största delen av anslaget, , är öronmärkt enligt anvisningar i regleringsbrevet. Av tabell K i bilaga 10 framgår att den enskilt största posten är de som betalas ut som statsbidrag för åtgärder gällande enskilda avlopp. Enligt uppgift från har denna utbetalning omformulerats i en ändring av regleringsbrevet och har ännu inte utbetalats. Andra stora poster är till skarpsillsförsöket och avsatta till forskningsprojektet om syresättningen av (se vidare avsnitten 7.2 och 4.6). Dessutom avsätts till Baltic , ett oberoende forskningsinstitut placerat under Resilience Center (SRC) vid och i vid () på i . Lantmäteriet får för driften av sin databas för satellitbilder. Åtgärder inom ramen för aktionsplan för havsmiljön får . Som ett led i havsmiljösatsningen utnämnde regeringen en havsmiljöambassadör med placering inom . 14 Vidare får anslagssparandet betalas ut . 2008/09:RFR3 3 DEN PÅGÅENDE HAVSMILJÖSATSNINGEN nya tjänsten var att stärka internationella och regionala arbete för en bättre havsmiljö. Regeringen pekade bl.a. på att insatserna för kräver ett aktivt och brett internationellt engagemang och att det därför krävs en höjd ambition i det regionala och internationella havsmiljöarbetet. I en kommentar till regeringsbeslutet angav miljöministern följande: Det är avgörande för en förbättrad havsmiljö att vi kommer överens om tillräckligt kraftfulla insatser mellan länderna. är pådrivande i det regionala och internationella arbetet och den nya havsmiljöambassadören är mycket viktig för vår ambitionshöjning.15 Vid samma tillfälle kommenterade den nya havsmiljöambassadören sitt arbete på följande sätt: Havsfrågor är gränsöverskridande och ett framgångsrikt havsmiljöarbete kräver både internationellt samarbete och samverkan mellan olika politikområden. Jag hoppas kunna bidra till att utveckla en sammanhållen handlingslinje för svenskt agerande i internationella havsmiljöfrågor och därmed stärka inflytande i det regionala och internationella havsmiljöarbetet. I uppföljningen har framkommit att tjänsten som havsmiljöambassadör endast har varit tillsatt . tillträdde den nya ambassadören sin tjänst, men övergick till en annan statlig tjänst. Därefter har tjänsten varit obemannad . Enligt uppgift från har det pågått ett rekryteringsförfarande inom . utsågs en ny havsmiljöambassadör med lång erfarenhet av utrikesförvaltningen och tjänstgöringar vid olika svenska ambassader i utlandet. Enligt uppgift från påbörjade den nya ambassadören sin tjänstgöring vid departementet . 3.4 Aktörernas syn på havsmiljösatsningen Positivt att havsmiljön betonas I uppföljningen har ingått att följa upp hur arbetet med havsmiljösatsningen fortgår samt hur olika aktörer ser på de insatser som görs respektive planeras. Eftersom havsmiljösatsningen fortfarande pågår har det däremot inte ingått att utvärdera de faktiska resultat som satsningen ger i havsmiljön. Det kan inledningsvis konstateras att de flesta aktörer i uppföljningen har uppmärksammat havsmiljösatsningen och framfört att det är bra att havsmiljöfrågor kommer i fokus. Exempelvis Hamnar menar att den pågående havsmiljösatsningen självklart är positiv och hoppas att den kommer att ge resultat. Även bl.a. () ser mycket positivt på att regeringen satsar på havsmiljön och menar det ger en tydlig signal om att regeringen prioriterar arbetet med havet. Ansvariga på kommenterar inrättandet av ett eget anslag för havsmiljön på följande sätt: 15 , 2007d. 3 DEN PÅGÅENDE HAVSMILJÖSATSNINGEN 2008/09:RFR3 Det är glädjande att havet fått ett eget anslag, det är första gången som vi har en budget enbart för havsrelaterade åtgärder. Framöver hoppas vi på bättre framförhållning så både vi, länsstyrelserna och vattenmyndigheterna lättare kan planera arbetet. Ambitionen är att genomförda åtgärder ska fungera såväl långsiktigt som optimalt.16 har en representant för i en intervju konstaterat att havsmiljösatsningen inte kommer att lösa alla problem. har framfört att det både är viktigt och bra men också helt nödvändigt att en satsning på havsmiljön genomförs. En del aktörer har inte haft några synpunkter på havsmiljösatsningens omfattning och inriktning. Från flera av de kommuner som har ingått i uppföljningen uppges att man på lokal nivå inte har sett något av havsmiljösatsningen. Resurserna räcker inte till åtgärder Flera aktörer har pekat på att de resurser som har avsatts inom havsmiljösatsningen inte räcker långt om de ska användas till konkreta åtgärder som att bygga reningsverk eller anlägga våtmarker.17 Bland annat tjänstemän vid i län menar att havsmiljösatsningen innehåller för lite pengar för att utföra åtgärder, som man betonar att inte är utförare av olika åtgärder för havsmiljön utan snarare en katalysator. Även en tjänsteman vid i betonar att havsmiljösatsningens resurser inte räcker: Ett större reningsverk kostar att bygga. Väl utformade våtmarker för att reducera både kväve och fosfor kommer också att vara dyra eftersom de i stor utsträckning bör ligga i anslutning till värdefull jordbruksmark. Havsmiljösatsningen kan användas till att utreda och förbereda, men för att genomföra konkreta åtgärder krävs mycket stora investeringar och mycket mer pengar. Det behövs därför ett nationellt investeringsprogram. Havsmiljösatsningen är lovvärd, men räcker bara för att planera och utreda vad som måste göras.18 Flera aktörer har även konstaterat att regeringen har bundit upp en stor del av havsmiljömedlen i redan beslutade projekt. menar att detta har varit en komplikation eftersom verket inte har stått bakom alla idéerna. Inom verket fanns en viss irritation kring regeringens detaljstyrning av havsmiljösatsningen. har detaljstyrningen varit något mindre. Ett flertal utredningsinsatser har påbörjats I uppföljningen har flera aktörer framfört att det har genomförts ett stort antal utredningar om havsmiljön och att det har tagits fram ambitiösa mål. Trots detta har få konkreta åtgärder genomförts i praktiken. 17Det bör tilläggas att de intervjuer som redovisas i denna uppföljning gjordes innan regeringen i budgetpropositionen föreslog utökade resurser till havsmiljösatsningen. 18Länsstyrelsen i , intervju . 2008/09:RFR3 3 DEN PÅGÅENDE HAVSMILJÖSATSNINGEN Från exempelvis i konstateras att havsmiljösatsningen till största delen handlar om planering och utredning och inte om konkreta åtgärder.