urf · GVA5URF1 · 2008-01-01 00:00:00 — En förklaring till avvikelser från är att partigrupper vill behålla ett utrymme för att kunna ta in tillfällig arbetskraft under arbetsintensiva perioder samt experter för särskilda uppgifter. En ytterligare förklaring är att vissa verksamhetskostnader också är förknippade med partigruppernas arbete. Tabell 2: Antal politiska sekreterare i relation till mandatfördelning i efter valet Kommentar: Mandatuppgifter från , antal politiska sekreterare enligt uppgift från partigruppskanslierna 2008-02. 62 I denna utredning har vi frågat partikanslierna vilka som finansieras med hjälp av ledamotsstödet och som per definition således kan kallas politiska sekreterare. I utredningen skildes inte på de tjänster som bekostades av basstödet respektive ledamotsstödet, och siffrorna över antalet politiska sekreterare är därför inte jämförbara. 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE Även om samtliga kanslichefer uppger att deras partigrupp organiserat ledamotsstödet utifrån en gemensam fördelningsmodell kan man konstatera att en tredjedel av samtliga ledamöter som besvarat enkäten uppger att ledamotsstödet i deras partigrupp är organiserat mer som en enskild resurs. Hälften svarar som en gemensam resurs medan anger vet ej. I frågan definierades enskild resurs som dvs. politiska sekreterare är kopplade till enskilda ledamöter. Här finns dock avsevärda skillnader mellan partierna som tabellen nedan visar. Tabell 3: Uppfattning om fördelningsmodell i den egna partigruppen (procent) Som en gemensam resurs Som en enskild resurs Kommentar: N=251. Fråga 6 i enkäten löd: Enligt vilken fördelningsmodell organiseras ledamotsstödet i Din partigrupp? Uppfattningen om stödets fördelning tycks således skilja sig åt mellan kansliledningarna och ledamöterna. Att så många ledamöter svarar enskild resurs kan bero på att de, som tidigare nämnts, uppfattat stödet som personligt i praktiken. I flera fall är resursen indelad utifrån utskott och politiska sekreterare arbetar då huvudsakligen med den eller de ledamöter som sitter i detta. En annan förklaring skulle kunna vara att de nya organisationerna efter valet ännu inte satt sig. Den nya har dessutom en stor andel nyvalda ledamöter som har begränsad erfarenhet av ledamotsstödet. Det är framför allt de socialdemokratiska och centerpartistiska ledamöterna som svarar gemensam resurs på frågan om vilken organisationsmodell som tillämpas inom deras partigrupp. Moderater och kristdemokrater svarar i högst utsträckning enskild resurs. Det finns således ingen skiljelinje mellan hur små och stora partigruppers ledamöter svarar på frågan. Vi ska se närmare på hur partigrupperna har valt att organisera de politiska sekreterarna. Efter att ha förlorat regeringsmakten och påbörjat en oppositionsroll har den socialdemokratiska partigruppen valt att organisera de politiska sekreterarna i två avdelningar: avdelningen för politik och avdelningen för kommunikation. Inom den förra ryms politiskt och kommunikativt stöd till utskottens ledamöter. Den senare avdelningen har till uppgift att ge stöd för utåtriktade 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 kontakter med väljare, medborgare och medier. Här finns också administrativ support för ledamöterna när det gäller länsbänkar, möten och kontakter på hemmaplan. Åtta av partigruppens politiska sekreterare är dessutom placerade regionalt på olika håll i landet. Partierna som tvingades minska organisationen efter 2006 valde olika lösningar på hur man skulle prioritera. Socialdemokraterna har gjort en dramatisk nedskärning från 130 till 90 anställda. Dessa 90 personer är anställda på ledamotsstödet och har politiska sekreteraruppgifter, de servar ledamöterna men benämns lite olika. Det var framför allt i den kommunikativa avdelningen som partigruppen skurit ned på tjänstemän. Resurserna prioriterades inom utskottsarbetet och stödet till ledamöternas regionala arbete minskade. Till denna omställning ska även läggas avsaknaden av tidigare personella resurser som regeringsbärande parti. Även i intervjuerna framkommer att de stora förändringarna val är kännbara. En intervjuad ledamot beklagar t.ex. att det regionala stödet har minskat och erfar att de har färre medarbetare ute i landet. Det framkommer vidare att organisationen har blivit otydlig och att det har varit svårt att få arbetsro samt att veta vem man ska vända sig till för att få hjälp. De moderata riksdagsledamöterna är de som i högst utsträckning tycks uppfatta de politiska sekreterarna som en enskild resurs. var det parti som ökade mest och dessutom hamnade i regeringsställning. Det innebar stora förändringar för kansliet i form av utökat ledamotsstöd och många tjänstemän i departementen.63 Inom partigrupp har man valt att satsa stödet på det kommunikativa arbetet. Organisationen består av avdelningarna kommunikation och politik. I den kommunikativa avdelningen finns de politiska sekreterarna som är indelade i regionala grupper. De är dock placerade i . De flesta inom denna avdelning har allmänpolitisk kompetens. Dessutom finns handläggare och experter med specialistkompetens inom den politiska avdelningen, och dessa är kopplade till utskottsarbetet. Det är de moderata ledamöternas behov av regional förankring som vägt tungt i organiseringen av politiska sekreterare. Detta sätt ansågs passa och främja enskilda ledamöter som varit angelägna om att vårda relationerna med hemregionens väljare. De moderata riksdagsledamöterna är de som i högst utsträckning svarat att deras ledamotsstöd organiseras som en enskild resurs. Kanske beror det, som tidigare nämnts, på att partigruppen satsat på regionala grupper och att de politiska sekreterarna jobbar mot ledamöterna. En politisk sekreterare på det moderata kansliet uttrycker att han jobbar med två ledamöter och arbetet är ej bundet mot särskilt utskott. var det parti som förlorade flest mandat, men behovet av nyrekryteringar blev ändå stort efter valet eftersom många tjänstemän flyttade över till . Samtliga politiska sekreterare i är placerade i huset för att vara ett samlat och centralt stöd. Be- dömningen är att det finns för få politiska sekreterare för att skapa en effektiv 63 var kanslichef för då samtalen genomfördes . är kansliets chef. 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE organisation med politiska sekreterare som är utlokaliserade i landet eller organiserade utifrån en regional indelning. På kansliet arbetar 21 tjänstemän som politiska sekreterare, varav 17 benämns politiska sekreterare och 4 utredare. Stödet är nu främst inriktat på ledamöternas arbete i utskotten. Hur stödet fördelas mellan ledamöterna beror till viss del på hur aktiva de själva är och hur mycket stöd de efterfrågar.64 En av de intervjuade folkpartisterna vittnar om en turbulent period efter valet, och kanske kan svaren i enkäten tolkas som om organisationen fortfarande till viss del är otydlig för ledamöterna. Arton procent vet inte vilken organisationsmodell som råder inom partigruppen (jfr av samtliga svarande), en relativt stor andel har inte svarat och övriga svarar som gemensam, enskild eller annan modell. Även förlorade mandat i valet och fick en sänkning av ledamotsstödet. I likhet med var det många från kansliet som slutade och gick till . Kanslichefen menar ändå att resurserna på ett sätt blev bättre när partiet fick sakkunniga på departementen. Det bedrivs ett viktigt samarbete mellan dem och kansliets politiska sekreterare. Det är dock oklart varför kristdemokratiska ledamöter i hög utsträckning svarar att partigruppen har organiserat stödet som en enskild resurs medan kansliledningen menar att det fattades ett gemensam beslut inom partigruppen efter valet om att välja att organisera stödet som en gemensam resurs. Partigruppen har valt att dela upp tjänsterna i politiska sekreterare, politiskt sakkunniga samt pressekreterare. De politiska sekreterarna arbetar med ledamöterna medan de politiskt sakkunniga arbetar både med ledamöter men också i kommittéer och utskott. På kansliet är 2425 tjänstemän anställda. Det administrativa stödet var större förr, nu satsas mer resurser på kommunikation. Det är också ovisst varför vänsterpartister och miljöpartister i relativt hög utsträckning svarar enskild resurs när båda kanslierna har satsat på ett brett stöd, där det inte ens finns en politisk sekreterare per utskott. På diskuterades gemensamt vilka behov som skulle prioriteras, vilket ledde till att man enades om att gå mot bredare kunskaper och erfarenheter hos politiska sekreterare än mot specialister. Det finns 18 anställda med titeln politisk sekreterare och 5 press- och informationssekreterare, dvs. totalt 23 som kan räknas ha politiska sekreterartjänster, enligt kanslichefen. De förra är i huvudsak inriktade mot utskottsarbetet och de senare mot kommunikation. Partiet gick visserligen bakåt i valet , men den tidigare utökningen av ledamotsstödet och utdragna rekryteringar gjorde att en av de intervjuade ledamöterna inte upplevde någon direkt förändring 2006. Kanslichefen framhåller att de politiska sekreterarna har en viktig och stabiliserande roll när partiet för övrigt förändras och minskar eller ökar sina mandat i samband med val. Efter det senaste valet, då fler än hälften av partiets ledamöter var nya, stod de politiska sekreterarna för kontinuiteten och erfarenheten. Utan dessa tjänstemän hade det varit betydligt svårare och otydligare för de nya 64 Gruppledare deltog i samtalet med kanslichef . 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 ledamöterna att komma in i arbetet, hävdar hon. Flera intervjuade ledamöter och politiska sekreterare har påtalat att resurserna i ett litet parti är så begränsade att de inte skulle kunna gå att fördela på annat sätt än som gemensamt stöd om det ska räcka till gemensamma kostnader. Ändå är det intressant att konstatera att flera ledamöter från mindre partier uppfattar att ledamotsstödet fördelas som en enskild resurs. , som ökade sina mandat något i och med valet, förlorade sin position i regeringsställningen. Detta innebar en betydande kompetensförlust för partigruppen då man inte längre hade förstärkning av sakkunniga i departementen. Den nuvarande organisationen skiljer sig från flera andra eftersom den är så liten. är det minsta partiet i och har således ett relativt sett litet ledamotsstöd. Enligt kanslichefen är det 21 personer anställda på riksdagskansliet. Av dessa har 11 titeln politisk sekreterare, 3 pressekreterare och 2 är språkrörssekreterare. De politiska sekreterarna är huvudsakligen inriktade mot utskottsarbetet och organiserade inom den s.k. politiska avdelningen. Pressekreterarna samt språkrörssekreterarna finns inom pressavdelningen. Kansliet har inte haft råd att anställa några nya politiska sekreterare efter valet, och de intervjuade ledamöterna anser inte att det ägde rum någon särskild förändring eller förbättring av resurserna efter regeringsskiftet. De förändringar som har ägt rum är svåra att hänföra till utökat ledamotsstöd eller regeringsskifte och ändrade mandat. En av de intervjuade politiska sekreterarna menar att stödet blev tydligare organiserat som gemensam resurs efter valet . var de i praktiken mer kopplade till enskilda ledamöter menar han, men är de flesta politiska sekreterare kopplade till två tre utskott var och ska även fungera som gemensam resurs för de ledamöter som behöver hjälp. Därför har partigruppen satsat på breda politiska sekreterare med kompetens inom flera områden. har ingen regional organisation, och de politiska sekreterarna hinner inte stödja ledamöternas regionala arbete. Ett av de partier som ökade sina mandat var . Kansliet genomgick en omfattande förändring dels till följd av ökat ledamotsstöd, dels till följd av att många medarbetare valde att börja på . Liksom den socialdemokratiska och den moderata partigruppen, har den centerpartistiska två avdelningar eller enheter: politikenheten och kommunikationsenheten. Det är 22 av de 28 anställda på kansliet som finansieras med hjälp av ledamotsstödet. Inom den politiska enheten arbetar 16 politiskt sakkunniga som är indelade i fyra team (två politiska team, ett administrativt och ett team i ). Sex anställda (exempelvis pressekreterare) arbetar inom kommunikationsenheten. Vid kansliet påbörjades en omfattande nyrekrytering efter valet och denna var egentligen inte avslutad . Även ledamöterna vittnar om en stor omställningsprocess och större resurser. En ledamot säger dock: Flera tjänstemän började på departementen och de som var kvar fick dra ett stort lass. Jag tror att en del ledamöter kände sig lite utelämnade ett tag efteråt. 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE Till följd av utökat ledamotsstöd, valet och regeringsskiftet har kanslierna som vi ovan sett fått förändra sina organisationer för att tillgodose nya eller förändrade behov. Det utökade ledamotsstödet innebar först och främst en förstärkning av stödet i det parlamentariska arbetet och att kanslierna bemannades med fler tjänstemän. Riksdagsgrupperna har således fått mer stöd för att arbeta politiskt. har den samhälleliga utvecklingen med fler informationskanaler, ett expanderande massmedialt intresse och granskning samt ökad kommunikation med medborgare, väljare och medlemmar, gjort att informations- och kommunikationsbehoven blivit större på kanslierna. Samtliga berörda vittnar om att antalet frågor, brev och mejl från allmänheten och andra instanser har ökat och att mycket av resurserna går åt till dessa kommunikationer. Flera av de politiska sekreterarna har till uppgift att svara på frågor och brev, och några av kanslierna har t.o.m. särskilda brevsvarare. I föreskriften om ledamotsstödet poängteras att detta ska vara kvalificerat, vilket bl.a. fått till följd att det administrativa stödet har minskat. Denna utveckling berättar också ledamöterna om. Några tycker att det är en positiv utveckling medan vissa är negativa till att numera får sköta en del av det administrativa arbetet själva. En ledamot anser t.ex. att det är onödigt att hon får kopiera och utföra andra enkla sysslor i stället för att lägga all kraft på det politiska arbetet. Konsekvensen av denna utveckling har således inneburit att kommunikationsområdet har prioriterats på bekostnad av administrationen. En utveckling som påverkat organisationen är det ökade inslaget av personvalskampanjer, vilket fått till följd att det blir allt viktigare för ledamöterna att synas och höras i synnerhet i sin hemregion. Detta har förmodligen haft till följd att fler ledamöter önskar ett mer personligt stöd, dels för att marknadsföra sig som politiker, dels för att ha bättre kontakt med sin hemregion. Den moderata partigruppen har, som vi tidigare sett, också valt att i högre utsträckning än de andra satsa på ökat personligt stöd till ledamöterna så att de kan vara mer aktiva och inriktade på det lokala och regionala arbetet. 4.3 Fördelar och nackdelar med organisationsmodellerna I några av partigrupperna ägde som vi redan sett betydande nyrekryteringar rum till följd av utökat ledamotsstöd, utökat mandat och politiska sekreterare som valde att flytta över till och departementen. Organisationerna har på många håll därför varit under uppbyggnad sedan valet. En ledamot säger angående organisationen i sin partigrupp: Den har kanske fortfarande en del barnsjukdomar. Det kommer att ta tid att anpassa den efter allas behov och det går att förbättra den men organisationen måste även få tid att sätta sig. Många nya politiska sekreterare betyder också inlärningsperiod och ledamoten fortsätter: Ett problem med detta är att det är så många nya att man inte känner igen eller vet vad alla heter. Även om tiden under uppbyggnaden och 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 omställningen till viss del har uppfattats som problematisk och rörig, vittnar många om de stora fördelarna med de nya organisationerna. Vi ska i det följande se mer vad som framhålls som positivt och negativt med att organisera de politiska sekreterarna som en gemensam resurs. Flera fördelar men även nackdelar med att organisera ledamotsstödet som en gemensam resurs för partigrupperna har framkommit i undersökningen. De främsta fördelarna som framhållits av kanslicheferna, ledamöterna och de intervjuade politiska sekreterarna är att en gemensam resurs är bra ur ett partistrategiskt perspektiv eftersom det underlättar för tjänstemän och ledamöter att tillsammans sträva efter att föra ut en gemensam politik. Det blir ett bra team och i bästa fall så jämt fördelat som möjligt, ingen ska prioriteras före någon annan. Kanslierna har när det behövs också möjlighet att fördela stöd utifrån behov. Under vissa perioder behövs extra stöd inom särskilda sakområden, och genom att kunna göra olika prioriteringar under olika perioder ökar organisationens effektivitet och flexibilitet. En annan fördel är att det går att satsa på både bredd och spetskompetens. Kanslicheferna som företräder partigrupperna och som i hög grad varit involverade i valet av den gemensamma resursmodellen, menar att det är den bästa och i en del fall enda möjliga utifrån de resurser som finns. Gemensamma kostnader måste finansieras. Det skulle även vara svårt att ha spetskompetens, menar exempelvis och kanslichefer. Det har också framförts att det skulle vara problematiskt med politiska sekreterare som enskild personlig resurs eftersom hon eller han skulle bli så knuten till sin ledamot. Det skulle dessutom krävas att alla politiska sekreterare hade väldigt bred kompetens, dvs. kunde och ville utföra allt från att öppna brev till att skriva kvalificerade utredningar. Viktigt att poängtera är att kansliet har arbetsgivaransvar och att ledamoten har uppdragsgivaransvar. Det framkommer också i intervjuer med både ledamöter och politiska sekreterare att det är en trygghet och säkerhet för politiska sekreterare att vara anställda av en och samma arbetsgivare. De får en gemensam utgångspunkt, en samhörighet, likadana arbetsbeskrivningar och en anställningstrygghet i de fall det inte skulle fungera i samarbetet och relationen med en enskild ledamot. Dessutom är det bra att det finns gemensamma riktlinjer för kompetensutveckling, och det är viktigt att man försöker minimera risken för politiska sekreterare att hamna i beroendeställning till ledamöterna. Trots positiva motiveringar till förmån för den valda gemensamma modellen kan konstateras att det inte saknas kritik av ledamotsstödets organisation. I enkätens öppna svar på frågan om personen skulle vilja se några förändringar av ledamotsstödet, uttrycker ett flertal ledamöter att de skulle vilja att stödet var mer individuellt, och en del önskar ett delvis eller helt kopplat stöd till ledamoten. Ledamotsstödet borde i större utsträckning användas av ledamöterna, även om det finns mycket stora fördelar med att det fördelas som en resurs bör det vara bättre balans. 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE Även om det finns fördelar med en gemensam resurs borde det också finnas mer utrymme för ett personligt inriktat stöd, är det flera som tycker. Alla strävar efter samma mål men ledamöterna har också olika önskningar och behov, menar en ledamot. Riksdagsledamöterna har olika behov och en del vill ha mer administrativt stöd, andra mer politiskt och utredningsmässigt stöd. Det är dock uppenbart att flera ledamöter skulle vilja ha delvis mer eller helt enskilt ledamotsstöd. Det tycks också finnas en uppfattning att det egna partiet utnyttjar makten över resursens användning och att delar av stödet går till andra utgifter och till partiorganisationen. Vissa ledamöter vill i högre utsträckning själva kunna bestämma hur pengarna ska användas. De vill ha mer inflytande i frågor om vad de ska få hjälp med, och en del upplever att fördelningen av resursen är orättvis och att det är svårt att dela på en politiska sekreterare. Skulle vilja styra mera över det själv. Partiet tar mycket av min resurs. Stödet bör tydligt knytas till varje ledamot personligen, åtminstone huvuddelen. uppslukade av parti-/gruppledning och partiapparat. Pengarna knyts direkt till varje ledamot. delar vi 1 person på 2. Resterande går till partiet. Jag vill ha mer stöd! Jag + 3st andra ska dela på en pol.sek. Den som skriker mest får hjälp. I intervjuerna kommer det också fram att en del ledamöter upplever att de har för lite inflytande i personfrågor och att det blir problem ibland när man inte själv kan bestämma över arbetet. En ledamot säger att ett av problemen med att utgå från den gemensamma organisationsmodellen är att det blir en otydlig arbetsledaruppgift för ledamöterna. Det blir flera som drar i medarbetarna och det blir svårt att organisera och planera arbetet långsiktigt. Som ledamot har man svårt att veta vilka arbetsuppgifter de politiska sekreterarna har utöver de som man som arbetsledare ger dem. Man vet inte i förväg vilken arbetsbörda de har eller när och i vilken utsträckning de ska serva andra ledamöter samt kansliet. En del ledamöter framhåller som kritik mot den gemensamma modellen att en fördel med en mer enskild resurs är att man kan få mer personlig hjälp. Förslag om en modell som liknar andra länders eller , framförs från olika håll. En ledamot menar att det vore bättre att varje ledamot fick förfoga över sina egna medel för att kunna fullfölja sitt uppdrag på bästa sätt. Nackdelarna med detta system överväger men det är klart att det finns en poäng med en gemensam resurs också. Vad som är problematiskt är att skilja det parlamentariska stödet från det till partiorganisationen. Det är nu ett trixande hur man bokför stödet och ledamotsstödet används inte sällan till annat än vad som är tänkt. Detta innebär att ledamöterna blir lidande. Hos en del nya ledamöter finns en förväntning om att få en egen resurs eller politisk sekreterare när de kommer till , menar cheferna. De nya är inte alltid medvetna om alla kringkostnader och att kansliet organiserar det 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 utifrån en partigemensam princip. Det framkommer att det efter utökningen av ledamotsstödet har funnits ett pedagogiskt problem i att en del ledamöter hade föreställningen att de skulle få en egen sekreterare, säger en kanslichef. En ledamot uttrycker också i en intervju: Jag hade trott att jag skulle få mer kanslistöd när jag började. 4.4 Ledamöternas möjlighet att påverka organisationen I föreskriften om stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (RFS 2005:7) uttrycks följande: Det är av särskild vikt att medlen fördelas så att möjlighet ges till individuellt anpassade lösningar för att tillgodose ledamöternas önskemål och behov. Ledamöterna bör ges ett stort inflytande i personfrågor. (3 §) En strävan ska således vara att ledamöternas behov och önskemål tillgodoses. I enkäten efterfrågades i vilken utsträckning ledamöterna upplevde att de hade möjligheter att påverka organisationen och vilka möjligheter till inflytande i personfrågor de ansåg sig ha. I ledamotsenkäten ställdes följande fråga: Hur upplever Du Dina möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna inom ditt parti? Svaren avslöjar att bara knappt hälften av ledamöterna anser att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna. Resultatet är ungefär detsamma som utredningen visar, men något fler, , svarar goda och något färre, , svarar dåliga. I den tidigare utredningen var det av ledamöterna som svarade mycket eller ganska goda möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna medan svarade ganska eller mycket dåliga. Tabell 4: Möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna (procent) Varken goda eller dåliga Kommentar: N=247. Fråga 7 i enkäten löd: Hur upplever Du Dina möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna inom ditt parti? genomfördes en undersökning av jämställdheten i som byggde på ledamöters uppfattning och upplevelser av skillnader mellan 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE