rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — I intervjuer har fiskare uppgett att lönsamheten generellt sett är dålig i fisket men att det är särskilt svårt eftersom man även måste betala för kapaciteten. Bankerna är inte villiga att låna ut pengar till tonnagehandel. Från länsstyrelserna vid har i en rapport framförts att handeln med tonnage har drabbat fisket i mycket hårt. Enligt länsstyrelserna har handeln medfört att ekonomiskt lönsammare fiskebåtar från har kunnat betala mycket höga priser på tonnage, vilket i sin tur har medfört att äldre fiskare har sålt sitt tonnage och sina båtar och på så sätt fått ett kapital som har karaktären av en pensionsförsäkring. I rapporten anges att priset var ca per ton, dvs. en kostnad om ca för enbart tonnaget för en fiskebåt på . kommentar gjort bedömningen att priserna på brottotonnage är betydligt lägre.215 Enligt länsstyrelserna vid fanns det endast en trålare på kuststräckan mellan och . Ägare till mindre båtar vid hade på grund av dålig lönsamhet inte möjlighet att köpa nyare och större båtar och dessutom tonnage. Enligt länsstyrelserna har detta medfört att fisket längs saknar båtar som är lämpade för att tillvarata den strömmingsmängd som erfordras för att förse norra med färsk strömming och salterierna med råvara för surströmmingstillverkning. Från tjänstemän vid i har i uppföljningen framförts att införandet av handel med tonnage och motorstyrka i det småskaliga kustfisket har orsakat onödiga problem. Denna handel medför också att det blir än svårare att få någon nyrekrytering till branschen.216 Länsstyrelserna vid menar att det är viktigt att behålla trålfiske utefter eftersom det under långa perioder med i havet är svårt att bedriva annat fiske. Det småskaliga kustfisket är beroende av att det finns en trålfiskeflotta i verksamhet för att trygga en jämn råvaruförsörjning till anläggningarna och uppsamlingsturerna utefter kusten. Länsstyrelserna menar att det måste skapas en möjlighet att kostnadsfritt tonnage ställs till Norrlandsfiskarnas förfogande. En fiskare i län har i uppföljningen framfört att tonnagehandeln har medfört att större delen av tonnaget har köpts upp och förts över till . Länsstyrelserna vid har pekat på att EU:s nedskärningsprogram för flottans anpassning i kombination med en alltmer försämrad lönsamhet i ostkustens fiske har medfört att det varit mer förmånligt att sälja sina ton till framför allt västkustföretag med modernare och större fartyg än att skrota sina fartyg eller att investera i nya fiskefartyg. 215Fiskeriverket, , intervju och e-brev . 216Länsstyrelsen i , e-brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET pekar i en rapport på problem som slår direkt mot det småskaliga kustnära fisket och nämner följande exempel: För att byta till en starkare utombordsmotor på en skärgårdsfiskebåt måste motsvarande kapacitet köpas in för att föras ut. Länsstyrelserna menar bl.a. att det behövs undantag för kapacitetsutförsel inom det småskaliga kustnära fisket. Yrkesfiskare i menar att det är som har gjort så att det har uppstått en handel med tonnage och fartygskapacitet. En fiskare menar att rederier köper upp båtar och fiskar på den båtens sillkvot med rederiets egna fartyg. Det har på så sätt uppstått trixande och turbulens och hänger inte med. Från kommun har i uppföljningen framförts att tonnagehandeln liknar handeln med taxitillstånd före saneringen: Det är inte friskt det öppnar för fiffel och båg.217 För perioden 20002006 har strukturstöden uppgått till . Stöden har enligt uppgift från använts på två sätt: dels som investeringsstöd till av kostnader för investeringar inom beredningsindustri, vattenbruk och ombord på fiskebåtar, dels som projektstöd till nyskapande åtgärder m.m. dessa medel har bl.a. använts till marinbiologiska utbildningar för fiskare, spårbarhet, flottleders återskapande m.m. lyfter i sin årsredovisning fram ett antal åtgärder som har haft positiva effekter på utvecklingen av landsbygden, bl.a. olika pilotprojekt, åtgärder inom det småskaliga kust- och insjöfisket samt utrustning i fiskehamnar. bedömer att strukturstödet har haft betydelse för att bibehålla vissa fiskehamnar och landningsplatser. Verket pekar på att levande fiskehamnar ger positiva effekter i form av arbetstillfällen inom kringnäringar och turism samt att en regions dragningskraft ökar med ett levande kustfiske. Enligt har strukturstödet till insjöfisket till mycket stor del gått till företag lokaliserade till landsbygd. I uppföljningen har även länsstyrelserna varit positiva till strukturstöden. i har framfört att strukturstöden uppfattas vara till stor hjälp när fiskeföretagen ska genomföra investeringar. i har framfört att de EU-stöd som lämnats har bidragit till en positiv utveckling inom fiskenäringen i länet. Strukturstöden till bl.a. insjöfisket har för flera företag varit en förutsättning för de investeringar som gjorts. För insjöfiskets del har strukturstöden huvudsakligen använts till nya båtar, nät- och lindragare på båtarna, beredningslokaler med kyl, frys, ismaskin, rum för fileing och rökeriavdelning. Kollektiva åtgärder för insjöfisket har erhållit strukturstöd till säkerhetskurser, livsmedelsutbildning, erfarenhetsutbyte samt utveckling av selektiva fasta och rörliga redskap. 217 Yrkesfiskare, brev och intervju , i m.fl., 2005 samt kommun, intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Även i län har framfört att strukturstöden har haft stora fördelar för fiskets del. konstateras att fisket har haft en djup svacka , vilket gjort att investeringsviljan har varit ganska låg inom många insatsområden. Enligt i är inte särskilt stora investeringar gjorda i själva flottan, men flera goda exempel finns från beredning och saluförande. Ett ämnesområde som uppges ha lett till stor projektverksamhet är kollektiva åtgärder. Här har genomfört ett flertal studieresor, utbildningar, försäljningsprojekt m.m. Detta har enligt stimulerat övervintringen av fiskarkåren i avvaktan på att beståndssituationen åter får fisket på fötter. Åtskilliga fiskevårdsprojekt i form av restaureringar är också genomförda, vilka enligt bedömning indirekt gynnar kustfisket. har i uppföljningen lyft fram att strukturstöden har varit viktiga för utvecklingen av som landningsplats för strömming i . Av en rapport från länsstyrelserna runt de framgår att yrkesfiskarna i i flera fall har nyttjat strukturmedel för investeringar i bl.a. nya båtar anpassade till fiske, kylanläggningar, frysar, ismaskiner, rökar, nätdragare samt elektronisk utrustning. Det pågår vidare projekt för utveckling av selektiva fasta redskap (ryssjor) samt utbildningsverksamhet. Enligt länsstyrelserna har strukturmedlen visat sig vara mycket bra för att utveckla och förbättra förutsättningarna att kunna bedriva ett rationellt yrkesfiske i . Länsstyrelserna på sydkusten menar dock att strukturstöden har haft en begränsad strukturell effekt på fiskenäringen. Länsstyrelserna i och konstaterar följande: Stödet har förvisso underlättat många investeringar inom näringen, men flertalet av dessa hade sannolikt genomförts även utan stödet. Stödet till anpassning av fiskeflottan har dock medverkat till en minskad fiskekapacitet, men handel med fartygston som uppstod på grund av begränsningen av flottans storlek har haft en lika stor effekt.218 I de svenska halvtidsutvärderingarna av strukturprogrammet för perioden 20002006 konstateras att programmet inte i tillräcklig omfattning har fokuserat på det centrala problemet i det svenska yrkesfisket, nämligen överkapaciteten. Det konstaterades också att projekt och ändamål som hade låg prioritet eller ingen prioritet alls hade beviljats stöd: Detta kan ha drivit fram investeringar som både företagsekonomiskt och från en övergripande synvinkel inte borde ha genomförts.219 I uppföljningen har framkommit att strukturstödens samhällsekonomiska effekter ännu inte har analyserats av . Från verkets tjänstemän har dock i intervju framförts att man avser att göra detta. I sammanhanget kan dock nämnas att har publicerat en analys av vattenbruket (se avsnitt 5.3.3). 218Länsstyrelsen i län m.fl., 2005. 219Fiskeriverket, 2007i. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Från generaldirektör har i uppföljningen framförts att strukturstödet är ett viktigt redskap för den fortsatta omstruktureringen av fisket. Yrkesfisket kommer att minska, men det är oklart hur det ska gå till. Från är man medveten om att enskilda fiskare kommer att drabbas i omställningen. Från verket vill man ha samverkan med SFR i det fortsatta arbetet. generaldirektör menar att det pelagiska fisket bör skäras ned med . Verket menar vidare att samhället inte ska stå för kostnaden av nedskärning av det pelagiska fisket det får marknaden klara. Om skrotningsbidrag skulle användas skulle det bli alltför dyrt. Det övriga fisket har inte analyserat ännu.220 I uppföljningen har flera pekat på att användningen av strukturmedel inom fiskeområdet har varit låg. Bland annat har länsstyrelserna på sydkusten lyft fram detta. SFR har i uppföljningen framfört att strukturåtgärderna i stort har fungerat bra men att det finns brister i utnyttjandegraden. Enligt SFR finns det främst två orsaker till detta. En orsak är den komplicerade byråkratin i . Ett flertal myndigheter och nivåer är inblandade i strukturstöden. En annan orsak är att ett antal fiskare har sökt strukturmedel för projekt som sedan inte har blivit av. SFR menar att handläggningen av strukturstöden bör bli smidigare. Länsstyrelserna har pekat på att den minskade efterfrågan av stödmedel främst beror på det osäkra läget inom näringen och de sänkta stödnivåerna.221 En fiskare från län framför: När det gäller strukturstöd skulle detta ha varit . är ekonomin körd i botten det finns ingen fiskare som kan sätta till pengar för att kanske göra något mer runt fisket.222 En annan yrkesfiskare från län menar att EU-medlen måste användas mer långsiktigt under den kommande programperioden. Han menar att det är viktigt att investeringar kan göras . har framfört att avsaknaden av lönsamhet i kustfisket har inneburit att investeringsvilja och utnyttjande av strukturstöden för fysiska investeringar varit lågt . Regeringen delade bedömning men pekade dock i budgetpropositionen på att förbättrades utnyttjandegraden av tillgängliga medel. Enligt regeringen var en bidragande orsak till det relativt låga nyttjandet att stödnivåerna har varit lägre i pågående period än under föregående programperiod och att en högre egeninsats därmed har krävts vid investeringar.223 Länsstyrelserna vid menar i en rapport att erfarenheterna visar att nyttjandegraden på ostkusten varit låg i jämförelse med nyttjandet på , vilket har förstärkt den regionala obalansen. Länsstyrelserna pekar på olika orsaker till detta, bl.a. att det finns en större försiktighet att investera på ostkusten och att lönsamheten i det småskaliga kustnära fisket på ostkusten generellt har varit låg. Ett generellt problem har vidare 220Fiskeriverket, intervju . 221Länsstyrelsen i län m.fl., 2005. 222Yrkesfiskare, e-brev . 223Fiskeriverket, 2007i samt prop. 2006/07:1 utg.omr. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET varit bristen på kapital inom det småskaliga kustnära fisket. Stödnivån har enligt länsstyrelserna inte varit tillräckligt hög. Länsstyrelserna pekar på behovet av investeringskapital. Även länsstyrelserna på sydkusten har uppmärksammat strukturstöden och den regionala obalansen inom fiskenäringen. En svag investeringsvilja på sydkusten har enligt länsstyrelserna medfört en låg efterfrågan på såväl investeringsstöd som projektstöd. fanns det en stor investeringsvilja inom västkustflottan, vilket enligt länsstyrelserna har medfört en skev fördelning av stöden mellan kuststräckorna. vill öka andelen projekt, men det är svårt eftersom näringen inte har den strukturen. Även kraven på egenfinansiering är svåra att uppnå. Även från har framförts att det är svårt att driva EU-projekt inom fiskeområdet. Det behövs en projektledare med fria resurser för att driva projekt, men det är svårt att få tag på sådana resurser. Det är svårt för och länsstyrelserna att hitta projektledare med näringserfarenhet. Yrkesfiskarna hinner inte med att driva projekt som man har sitt dagliga arbete. Tjänstemän vid har i uppföljningen pekat på att t.ex. projekt av teknikutvecklingskaraktär är en typ av projekt som är svåra att genomföra på egen hand för en liten näring. För sådana projekt behövs EU-finansiering. Sportfiskarna har framfört att strukturstöden borde användas för att vidta åtgärder för att rädda fiskbestånden och förbättra fiskens möjligheter att kunna överleva, t.ex. att lax och öring ska kunna passera kraftverk; det är absurt att näringen ska styra och få bidrag.224 har sammanlagt 58 fartyg skrotats med strukturstöd. Sammanfattningsvis visar uppföljningen att av de skrotade fartygen kom knappt hälften () från , en dryg fjärdedel () från sydkusten, från och från . av tonnaget och av maskinkraften utgjordes av skrotade fartyg från . Av de skrotade fartygen var fartyg som fiskade med passiva redskap (segment 1), räkfartyg (segment 2), silltrålare (segment 3), torsktrålare och fartyg som fiskade med passiva redskap (segment 5). I bilaga 1 redovisas närmare de skrotade fartygen fördelade på olika segment och geografisk hemvist. konstaterade i sin årsredovisning att stöd till anpassning av fiskeansträngningen inte hade bidragit till någon nämnvärd strukturanpassning . Skrotningsbidraget efterfrågades inte i någon större omfattning . Enligt verket berodde detta främst på att bidraget 224 i län m.fl., 2005, , intervju , , intervju , , intervju samt Sportfiskarna, intervju 2007-06 20. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET är för lågt för att täcka de utestående lån m.m. som fartygsägaren ofta har för fartyget. Denna bild bekräftas även i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning där bl.a. tjänstemän vid menar att skrotningsbidraget är alltför litet. Det kan användas när det gäller att skrota gamla fartyg där ägaren är skuldfri. Länsstyrelserna på har i en rapport framfört att flottan och fångstkapaciteten måste minska. Länsstyrelserna menar att det är svårt att sälja fiskefartygen och att många därför är tvungna att fortsätta fiska. Kraftigt höjda skrotningspremier skulle enligt länsstyrelserna råda bot på situationen och medföra att många fiskeföretag troligen skulle avvecklas.225 En yrkesfiskare i menar att skrotningsbidraget är bra men att det borde vara högre. Han menar att bidraget skulle kunna användas mer aktivt för att omstrukturera fiskeflottan. Fiskaren menar att det inte är några fiskare i kommunen som har försvunnit på grund av skrotningsbidraget. Han tror dock att när man får rätt att börja handla med individuella kvoter så kommer små båtar att bli uppköpta. När det var ett förhöjt skrotningsbidrag på per BT så försvann enligt fiskaren fel tonnage. har fiskarna inte råd att skrota sina båtar. Om bidraget var högre så skulle kvoterna kunna delas av de färre fartyg som blir kvar. Han menar vidare att de små fiskebåtarna av låg kvalitet som finns på vissa håll längs kusten borde få skrotningsbidrag. Ett problem är dock att det skulle leda till att fiskelägena längs vissa delar av kusten skulle dö ut. Det är en svår balansgång: Det bör finnas en möjlighet för den enskilde fiskaren att lämna fisket utan att ta död på fiskenäringen. En småskalig yrkesfiskare i län menar att skrotningen kan ha varit positiv i vissa fall då det gäller gamla fiskefartyg. När det gäller skrotningen av laxbåtar menar dock fiskaren att det blev fel det var ju redskapen (drivgarn) som blev förbjudna, inte båtarna som skrotades. Detta innebar att många av de nya båtarna höggs upp, medan de gamla blev kvar.226 Enligt visar erfarenheterna från de senaste kampanjerna med förhöjda skrotningsbidrag att såväl försäkringsvärde som belåning på fartygen låg långt över det skrotningsbidrag som kunde erbjudas. För fartyg byggda och med ett tonnage på över 250 BT krävs för att ägarna inte ska ha kvarstående skuld efter skrotningen ett skrotningsbidrag som överstiger EU:s maximibelopp med ca . Enligt är det uppenbart att de medel som finns tillgängliga för skrotning inte räcker långt för att lösa problemet med en, i förhållande till resursen, överdimensionerad fiskeflotta. har gjort bedömningen att skrotning som instrument för anpassning av fiskeflottan kommer att vara effektivt först när ett högre skrotningsbidrag kan erbjudas och när möjligheten att flytta fartygen mellan segmenten begränsats. har vidare framfört att skrotningsbidraget numera nyttjas mera för riktade skrot- 225Fiskeriverket, intervju samt i och i , 2005. 226Yrkesfiskare, brev . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET ningskampanjer mot segment där överkapacitet finns. Då delar av den äldre flottan skrotas ut är dock många av fartygen nu så moderna att skrotningspremien inte är ett alternativ vid anpassningen av flottans kapacitet. I uppföljningen har i län uppgett att det har varit positivt med det senaste förhöjda skrotningsbidraget till laxfiskefartyg. Tjänstemän vid har även pekat på faror med alltför höga skrotningsbidrag. En hög skrotningspremie kan leda till att yrkesfiskaren köper en ny båt. Fiskaren kan antingen köpa en båt som har fartygstillstånd eller bygga en ny båt. För att få föra in denna kapacitet i flottan så måste kapacitet föras ut. Fisket blir då mer effektivt . och EU i övrigt har minskat antalet fartyg, men fartygen har blivit alltmer effektiva.227 Enligt förefaller det som om de fiskare som skrotat sina fartyg har slutat med fiske. konstaterar dock att dessa fiskare, i de flesta fall, inte har bedrivit något intensivt fiske före skrotningen. Vissa fartygsägare har till och med haft svårigheter att kvalificera sig för skrotningsbidrag när det gäller antalet aktiva fiskedagar. De genomförda skrotningarna visade enligt att de fartygsägare som ansåg sig kunna acceptera skrotningsbidrag om inte tillhör den kategori vars fiskefartyg har åstadkommit det kraftigaste uttaget ur resursen. I uppföljningen har i län uppgett att ett problem med skrotningsbidragen är kravet på havdagar som föregås av skrotning: Det är ju som så att en fiskare försöker hålla sig kvar i yrket vilket gör att när man väl bestämt sig för avveckling så uppfyller man inte kravet på antalet fiskedagar.228 En av de fiskare som har intervjuats i uppföljningen konstaterar att det är ett krav för att få skrotningsbidrag att man är ute och fiskar . Detta gör fiskare som vill få bidraget. Den som skrotar sin båt kan köpa en ny båt för pengarna. måste man också köpa kapacitet (tonnage) från en annan fiskare. Fiskaren får behålla sin sillrättighet eller sitt torsktillstånd även då båten har skrotats.229 har uppgett att ytterligare några fartygsägare beviljats skrotningsbidrag men att de avstått från att faktiskt genomföra skrotningen. Denna kategori fartygsägare använder ansökan om bidrag till skrotning som en värdemätare på fartyget. En ansökan om bidrag som sedan inte följs upp genom att fartgsägaren skrotar sitt fartyg kan också vara ett tecken på att ägaren har för avsikt att köpa in ett nytt fartyg och behöver använda sitt tonnage som utförselkapacitet, vilket inte får ske efter genomförd skrotning. Fartygsägaren väljer då i stället att sälja fartyget utomlands och själv föra in ett nytt fartyg i fisket. 227Wagnström, 2007, i län, e-brev och , intervju . 228Länsstyrelsen i län, e-brev . 229Yrkesfiskare, intervju . 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET Det existerar knappast, enligt , något alternativt bidrag till skrotningsbidraget för att förmå fartygsägare att upphöra med fiske. Dock finns ett antal namngivna fartyg som är av stort intresse för kulturbevarande åtgärder. Ägarna till dessa fartyg har dock, enligt verket, inte visat något intresse för att acceptera bidrag för detta. Ett unikt fiskefartyg såldes t.ex. för att fortsätta i fisket, trots att företrädare för ett museum varit i kontakt med ägarna. För att bidrag ska kunna ges för kulturändamål krävs dessutom att det finns en kulturorganisation som är villig att ansvara för fartyget.230 Enligt en rapport från länsstyrelserna på sydkusten saknas det åtgärder för att styra flottans struktur mot de fiskepolitiska målen. Tillträdet till Östersjöfisket är fritt och skrotningsbidragen är generella för hela flottan, och detta medför att det i första hand är äldre fartyg med låg lönsamhet som försvinner. på menar i en rapport att skrotningsbidragen och tonnagehandeln har medfört att fiskeföretagen med sämre lönsamhet och då främst i har blivit de företag som har slutat och att detta har förstärkt den regionala obalansen. Länsstyrelserna på sydkusten bedömer i en rapport att skrotningsbidraget inte har medfört en ökad regional balans inom fisket utan snarare tvärtom. En fiskare i län konstaterar följande: När det gäller skrotningsbidrag så tror jag inte att de små vill ligga i hamn, utan de vill fiska.231 En fråga som har tagits upp i denna uppföljning är strukturstödens administration. I halvtidsutvärderingen av programperioden 20002006 pekades på att de administrativa resurserna inte hade varit tillräckliga för att klara den löpande hanteringen och skapa goda rutiner för t.ex. uppföljningsrapporter. Det framfördes vidare att organisationer med dålig likviditet hade haft svårt att genomföra projekt med de regler som gällde för förskott. Enligt halvtidsutvärderingen hindrade detta ibland privata projekt från att genomföras effektivt. I en utvärdering av konstateras att det finns brister i handläggningen av strukturstödsärenden. Det uppges att det i vissa fall har tagit från ansökningstillfället tills dess ett besked har lämnats. I utvärderingen hävdas att många avstår från att söka strukturstöd på grund av en komplicerad ansökningsprocess och en låg stödnivå.232 Länsstyrelserna har framfört att det finns behov att förenkla administrativa rutiner och ansökningsförfarandet kring strukturstöden. Även branschen och SFR har framfört önskemål om förenklade rutiner för att söka stöd. Erfarenheter visar också att det kan vara svårt att få yrkesfiskare att driva projekt och 230Fiskeriverket, e-brev . 231Yrkesfiskare, e-brev . 232Andersson m.fl., 2007. 4 DE STATLIGA INSATSERNAS RESULTAT OCH KONSEKVENSER FÖR YRKESFISKET att det är viktigt att programmen ger möjlighet att engagera professionella projektledare som kan driva projekt. Exempelvis i har framfört att hanteringen och administrationen av olika typer av EU-stöd generellt kan upplevas som mycket krånglig. Detta medför, enligt de intervjuade tjänstemännen, att många tvekar inför att starta projekt eller till och med avstår från att söka medel. En yrkesfiskare från län har i uppföljningen framfört att strukturstöden är så byråkratiska att alltför många inte ens försöker ansöka.233 kommun har framfört att fiskefonden inte är väl skött, och de intervjuade kommunföreträdarna nämner att informationen om fonden är dålig och att den till skillnad från andra strukturfonder inte har marknadsförts. Detta innebär bl.a. att yrkesfiskarna inte vet så mycket om den. Kommunen menar att det är mer skjuts kring andra strukturfonder med informationsmöten och liknande. Från kommunen uppges att medlen från fiskefonden inte används utan lämnas tillbaka till . borde därför ha fler seminarier och liknande så att kommuner och fiskare kan få idéer om hur medlen kan användas. Dessutom uppges handläggningstiden vara lång. En yrkesfiskare i menar att yrkesfiskarna i kommunen inte har sökt bidrag i någon större utsträckning. Det är mer fiskare i andra delar av länet som gör det. Fiskaren understryker att EU-bidrag också ställer krav på medfinansiering. Det är därför viktigt att det finns nationella medel.234 4.1.5 Stöd till fiskenäringen programperioden 20072013