rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Flodkräfta och signalkräfta: , , och : Flodkräftan har slagits ut av kräftpest i samtliga sjöar. Introduktion av signalkräfta har gett upphov till starka bestånd i och samt svaga lokala bestånd i och . Merparten av fisket bedrivs med stöd av enskild fiskerätt, men i ökande omfattning på allmänt vatten och då framför allt i . Biologiskt råd: Bestånden tycks starka och torde tåla ett något ökat fiske, såvida ingen annan dödlighet inträffar. Gråsej: , , och väster om : Gråsejbestånden anses vara inom säkra biologiska gränser. Biologiskt råd: Följs förvaltningsplanen bör TAC 2007 vara mindre än . Gädda: Egentliga och : Yrkesfisket är mycket litet jämfört med fritidsfisket. Fångsterna i yrkesfisket har minskat i egentliga . Avsaknaden av säkra fångstuppgifter från fritidsfisket gör en bedömning av gäddbeståndens tillstånd osäker. Tillståndet hos gäddbestånden varierar geografiskt. Biologiskt råd: På grund av problem med rekrytering bör fisket vid öppna kuststräckor och ytterskärgårdar i egentliga inte öka. , , , : Då ett riktat yrkesmässigt fiske efter arten inte förekommer talar allt för oförändrade bestånd. Starka gösbestånd har dock visat sig påverka gäddbestånden negativt. Biologiskt råd: Fisket kan sannolikt öka i alla sjöarna utan risk för bestånden. Gös: Egentliga : Data från yrkes- och provfiske tyder på att gösbestånden vid svenska ostkusten har minskat kraftigt. I är de yrkesmässiga fångsterna visserligen höga, men provfisken visar på att beståndet är utsatt för högt fisketryck (eller predationstryck) och att det stadigt minskar. Biologiskt råd: Fisketrycket bör minska. , och : Gösens beståndsstatus är mycket bra i och ökande i och . Biologiskt råd: Gösen är den ekonomiskt viktigaste arten i insjöfisket och minimimåttet bör höjas även i för ett bättre resursutnyttjande. I har några nya fiskare rekryterats och fisketrycket bör inte ökas ytterligare tills vidare. Havskatt: Det sker inga riktade undersökningar av havskattbeståndets status. Landningarna har minskat i , och från ca till några hundratal ton . Biologiskt råd: Inga riktade undersökningar görs som kan ligga till grund för bedömning av status. Havskräfta: och : Fångst per ansträngning tyder på ett varaktigt hållbart fiske och ett stabilt bestånd. Biologiskt råd: Fiskeansträngningen bör inte tillåtas att öka. Sorteringsgaller bör införas för att minska bifångst av bottenfisk. Hummer: Storleken på de totala årliga svenska hummerlandningarna och fiskeansträngningen är osäker. Det svenska hummerbeståndet förvaltas för 2007/08:RFR3 BILAGA 5 BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 närvarande genom ett antal regler såsom minimimått, förbud att fiska honor med rom, redskapsbegränsning, flyktöppningar i redskap och fredningstid. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Hälleflundra/Helgeflundra: Hälleflundran hotas framför allt av det hårda fisketrycket i kombination med den sena könsmognaden. Den fångas redan som tvååring i trålfisket. Enligt ICES fångades i och totalt hälleflundra varav stod för . Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Knot: Knot fångas huvudsakligen som bifångst vid trålfiske. Den rapporterade fångsten är blygsam, ca , och mängden som kastas överbord torde vara betydligt större. Biologiskt råd: Inga undersökningar görs som kan ligga till grund för beståndsuppskattning. Det sker inga regleringar av fisket. Kolja: , och : I inom säkra biologiska gränser, men i och ligger bestånden på en mycket låg nivå. Biologiskt råd: Följs förvaltningsplanen skulle det medföra landningar för konsumtion 2007 på och leda till att kastas över bord. Krabbtaska: Det sker inga undersökningar om krabbeståndets status, men loggboksdata och intervjuer med fiskare tyder på att krabbeståndet ligger på en relativt hög nivå. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Kummel: Nordligt bestånd: Beståndet är nu inom säkra biologiska gränser. Biologiskt råd: Återuppbyggnadsplanen medger en TAC på 2007. Lax: : Beståndsstatusen ser bra ut i de större och starkaste vattendragen, såvida inte dödligheten i M 74 ökar. I de mindre vattendragen är produktionen av laxungar fortfarande relativt låg. Efter relativt god uppvandring av könsmogna laxar under 20002002, har det minskat radikalt i alla vattendrag där registrering sker. Biologiskt råd: Beskattningen av vildlaxbestånden får inte öka. och : Laxbeståndens status på kan anses vara någorlunda tillfredsställande, men den minskande återvandringen av könsmogna laxar är oroande. Biologiskt råd: Beskattningen får inte öka. : Statusen hos laxstammar är mycket dålig, men åtgärder har utförts för att bevara och stärka dessa stammar. Biologiskt råd: Fångstförbudet för de fettfenebärande naturproducerade laxarna samt väl tilltagna fredningsområden måste bibehållas. Det oselektiva flytnätsfisket får inte öka. Långa: Populationsminskningen enligt svenska landningar de senaste 20 30 åren gör att långan kvalificeras för placering som sårbar på Artdatabankens rödlista. Uppfattningen är att beståndet troligen har minskat på grund av hög fiskedödlighet. Provfiskematerialet är svagt och begränsade slutsatser kan dras med detta som utgångspunkt. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Makrill: Nordostatlanten: Lekbeståndets storlek är osäkert på grund av mycket orapporterade fångster. Fiskedödligheten är högre än tröskelvärdet för BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 BILAGA 5 2007/08:RFR3 Biologiskt råd: ICES råd är att fiskedödligheten bör sänkas i enlighet med förvaltningsplanen, motsvarande en TAC i intervallet 390 000 . TAC bör omfatta alla områden i vilka makrill fiskas. Gällande regler för skydd av nordsjökomponenten bör bibehållas. Marulk: , , och området väster om : ICES anser att tillgängliga data är otillräckliga för att bedöma beståndets status. Biologiskt råd: ICES rekommenderar att fiskeansträngningen inte ökas över nuvarande nivå. Nordhavsräka: och Norska rännan: Beståndsstatusen är inte känd i förhållande till säkra biologiska gränser. Tillgänglig information tyder på ett stabilt bestånd och en minskande fiskedödlighet. Biologiskt råd: ICES råd är att landningarna 2007 inte bör överstiga . Pigghaj: Resursuppskattning saknas. Fångsterna har minskat i och i och . Piggvar: Uppgången i fångst per ansträngning i yrkesfisket visar att beståndet återhämtat sig från det höga uttaget av fisk . Minskningen av stora individer tyder dock på fortsatt högt fisketryck från yrkes- och/eller fritidsfisket. Viktigt att notera är att fisket i stor utsträckning baseras på ett fåtal dominerande årsklasser och att det därför är känsligt för variationer i rekryteringen. Rekryteringen har varit mycket god. Biologiskt råd: Under rådande goda rekrytering kan fisket fortsätta i nuvarande omfattning. : : Rödingbeståndets status är synnerligen svagt, liksom föryngringen i beståndet. Biologiskt råd: Beskattningen måste minska, vilket de nya fiskereglerna bidrar till. Rödspätta: : Ökad risk för reducerad fortplantningskapacitet. Fiskedödligheten ligger på eller nära en varaktigt hållbar nivå. Biologiskt råd: ICES rekommenderar att fiskedödligheten sänks så att lekbiomassan kan öka till . Det innebär landningar på högst , vilket förväntas orsaka att ytterligare kastas överbord. och : Osäker status. Biologiskt råd: Fiskedödligheten bör inte tillåtas öka. Fångsten 2007 bör inte överstiga . Rödtunga: Resursuppskattning saknas. Fångsterna har fördubblats . planerar att utöka undersökningarna av beståndet. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Sandskädda: Översiktstrålningar med forskningsfartyg indikerar en positiv utveckling av beståndet/bestånden . Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. : Egentliga och : Tillståndet för sik är svårbedömt eftersom det saknas tillförlitliga tidsserier framför allt från där huvuddelen av fisket sker. Kontinuerligt minskande fångster inom yrkesfisket i kombination med minskande bestånd i provfisken antyder att bestånden har minskat i delar av . Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. och : Beståndssituationen för siken i 2007/08:RFR3 BILAGA 5 BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 är relativt tillfredsställande. I tycks den dåliga beståndssituationen vara på väg att förbättras, men individtillväxten är dålig. Biologiskt råd: I bör fisket minska, något som de förändrade fiskereglerna bidrar till. I bör inte fisket öka. Siklöja: : Beståndet har återhämtat sig från det tidigare hårda fisket främst på grund av ovanligt stora årsklasser 20012003, men har därefter åter minskat kraftigt. Låg rekrytering under 20042006 förväntas leda till att beståndet minskar ytterligare. Det låga antalet äldre individer, liksom den variabla rekryteringen, gör beståndet sårbart för exploatering. Biologiskt råd: Fiskeansträngningen bör minska och anpassas till beståndets fortsatt minskade produktionsförmåga. , och : I gick beståndet ned mycket påtagligt och i . I visar beståndet en svag uppgång, men från en mycket låg nivå. I har föryngringen förbättrats något. I har dödlighet till följd av svält förekommit 1978, 1993 samt 2004. Biologiskt råd: Fisket får inte öka förrän bestånden återhämtat sig. Sill/Strömming: Centrala : Beståndet beskattas nu på ett varaktigt hållbart sätt. Beståndsstorlek osäker, tycks ha stabiliserats på en låg nivå. Biologiskt råd: Fiskedödligheten bör bibehållas under tröskelnivån för att ge en ökning av lekbeståndet, motsvarande en TAC på mindre än . : Beståndet anses vara inom säkra biologiska gränser. Biologiskt råd: En fiskedödlighet under tröskelnivån (Fpa) motsvarar en TAC på mindre än 2007. : ICES bedömer att beståndet är inom säkra biologiska gränser. Fiskedödligheten har minskat och varit under tröskelnivån . Rekryteringen har varit god det . Biologiskt råd: En fiskedödlighet under tröskelnivån motsvarar en TAC på . ICES förordar att det sker en fiskeoberoende undersökning av beståndet i . : Tillräcklig information att säkert bedöma beståndsstatus saknas. Årsklassen tycks vara mycket stor. Biologiskt råd: ICES råd är att fångsterna inte bör tillåtas stiga över genomsnittet för 20022005, . Vårlekande sill sydvästra , och : Statusen är osäker med svagt ökande lekbestånd och svagt minskande fiskedödlighet. Årsklassen 2003 tycks vara stor. Biologiskt råd: en bibehållen fiskedödlighet motsvarar en TAC på mindre än . Höstlekande sill , och : Beståndet är inom säkra biologiska gränser. God rekrytering har markant ökat lekbeståndet. Årsklasserna 20022004 är små, vilket kommer att leda till minskande lekbestånd. Biologiskt råd: För att återuppbygga lekbeståndet till bör TAC inte överstiga . Norsk vårlekande sill och : Beståndet är inom säkra biologiska gränser. Biologiskt råd: Den internationella förvaltningsplanen bör följas. Den medger en TAC på mindre än 1 . Sjurygg: Det sker inga undersökningar av sjuryggsbeståndets status, men loggboksdata visar att uttagen tycks öka. Detta beror förmodligen på BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 BILAGA 5 2007/08:RFR3 sviktande bestånd av bl.a. torsk; då är sjurygg en alternativ art för fisket. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Skarpsill: : Beståndet är inom säkra biologiska gränser. Lekbeståndet har minskat men är över långtidsmedelvärdet. Fiskedödligheten har fördubblats och är nära tröskelvärdet. har ett antal stora årsklasser bidragit till beståndsutvecklingen. Biologiskt råd: TAC bör inte överstiga . och : Be- ståndens status är okänd. Skarpsillen i detta område är kortlivad med stora årliga variationer i beståndsstorlek. ICES har inte kunnat göra beståndsuppskattning. Biologiskt råd: Eftersom skarpsill huvudsakligen fiskas tillsammans med ungsill anser ICES att exploateringen av skarpsill bör begränsas av de begränsningar som beslutas för ungsill. Skoläst: En studie tyder på en kraftig populationsminskning. Det finns ingen förvaltning för arten, och fångster i internationella provtrålningar (IBTS) är mycket sporadiska. Skoläst fångas som bifångst i det omfattande räkfisket i , och beståndet antas därför minska med under de kommande tre generationerna. Skolästen är överexploaterad i och klassas som sårbar på Artdatabankens rödlista. Biologiskt råd: Kan inte lämnas utifrån tillgängliga data. Skrubbskädda: Egentliga , och : Bestånden i och tycks vara stabila. För södra är data bristfälliga och i norra är bilden komplex då vissa platser uppvisar ökningar medan andra uppvisar minskningar. Den relativt höga medelåldern talar dock för att fiskedödligheten i norra inte är omfattande. Biologiskt råd: Fisket kan fortsätta i nuvarande omfattning. Slätvar: En så kallad säkerhets-TAC finns i , för slätvar och piggvar. Inga fångstregleringar för , eller . Tobis: : Beståndet har reducerad reproduktionskapacitet. Rekryteringen var liten 20022004. Biologiskt: inget fiske bör förekomma 2007 förrän ny information kan visa att lekbeståndet kan återuppbyggas till sin tröskelnivå 2008. Torsk: , västra beståndet: ICES bedömer att lekbiomassan är på en nivå som innebär full fortplantningskapacitet. Fiskedödligheten är högre än IBSFC:s referensnivå. Biologiskt råd: en fångst 2007 på mindre än beräknas medföra att lekbeståndet inte understiger tröskelvärdet 2008. , östra beståndet: ICES bedömer beståndet vara utom säkra biologiska gränser. Nivåerna kan inte skattas med stor säkerhet men all tillgänglig information tyder på att lekbeståndet är mycket lågt och fiskedödligheten hög. Rekryteringen har varit låg . Biologiskt råd: inget fiske . och : Bestånden är utom säkra biologiska gränser. Biologiskt råd: ICES rekommenderar att ingen torsk fångas i eller till dess lekbeståndet nått över . De negativa effekterna på torskbeståndet av bifångster av torsk i andra fisken efter bottenfisk bör ges prioritet när dessa fisken regleras. 2007/08:RFR3 BILAGA 5 BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 mer beståndet vara utom säkra biologiska gränser. Rekryteringen har under fyra av varit den lägsta som uppmätts. Biologiskt råd: Inget fiske bör ske . Nordostarktis: Torsken fiskas på en nivå som är högre än vad förvaltningsplanen medger, men lekbeståndet är större än tröskelvärdet. Rekryteringen av årsklasserna 2001 och 2003 har skattats som liten, 2002 och 2004 som medelstor. Biologiskt råd: TAC bör inte överstiga . Tunga: och : ICES bedömer att lekbeståndet är större än tröskelvärdet. Bedömningen är osäker beroende på omfattande utkast och icke-rapporterade landningar. Biologiskt råd: ICES råd är att TAC 2007 inte bör vara högre än , dvs. Vitling: : Beståndens status är osäker. Biologiskt råd: Fångsten bör inte öka över senare års medelnivå, . Vitlinglyra: Beståndet är så litet att det har reducerad reproduktionskapacitet. Rekryteringen har varit under genomsnittet 20002004, och årsklasserna 2003 och 2004 var extremt små. Biologiskt råd: Fortsatt fiskestopp. Fisket som stängdes bör fortsatt vara stängt tills sådan information föreligger, som säkerställer att lekbeståndet nått sin tröskelnivå . Ål: Rekryteringen av ål är fortsatt liten, och preliminära siffror för glasålsinvandringen 2006 tyder inte på någon återhämtning. Den varma har inneburit en snabb tillväxt av gulål, som tillsammans med ökad aktivitet vid hög vattentemperatur gett relativt goda fångster både av gul- och blankål. Framtidsutsikterna är dock fortsatt dåliga, och åtgärder krävs för att undvika att arten utrotas. Biologiskt råd: Fisketrycket bör minskas och utsättningar av importerad glasål ske som en bevarandeåtgärd. Öring: och : bestånd har god eller mycket god stauts. Biologiskt råd: Då många öringbestånd trots allt är sårbara på grund av att bestånden i många vattendrag är små, bör inte beskattningen öka. : Beståndsstatusen är synnerligen svag för bestånden i , men bättre i och relativt god i . Biologiskt råd: Förvaltningsåtgärder har vidtagits för att stärka bestånden i . Beskattningen bör inte öka i någon del av . och : Beståndsstatusen är mycket svag hos alla öringbestånd i , medan situationen är betydligt bättre i . Biologiskt råd: Beskattningen av naturproducerad/vild öring får inte öka i , medan beskattningen från yrkesfisket minskat påtagligt . Ekonomiska läget i fiskeflottan Det ekonomiska läget i den svenska fiskeflottans olika segment har gjort ekonomiska beräkningar av den svenska fiskeflottan, uppdelad i mindre grupper, s.k. segment. har bl.a. beräknat det genomsnittliga förädlingsvärdet per fartyg. Detta belopp ska täcka dels kapitalkostnaderna, dels besättningens löner (manslott). Segmentet pelagiska trålare och ringnotsfartyg, eller längre, utgjorde nästan hälften av det totala bruttotonnaget i den svenska fiskeottan. Fartygen tillhör de största i den svenska fiskeottan. skedde inga större förändringar inom segmentet. De esta fartygen har sina hemmahamnar i och bedriver ske efter pelagiska skarter främst i , och , men även i och . Den totala fångsten som uppgick till användes till för framställning av fiskmjöl och olja. Fångstvolymen motsvarade av det totala svenska fisket under men värdemässigt . Främst används pelagiska trålredskap, men vissa fartyg bedriver även ringnotsfiske. var förädlingsvärdet per fartyg ca , vilket är en nedgång års nivå som låg på . Denna summa ska täcka kostnaderna för det nedlagda kapitalet på och lönekostnaderna för en medelbesättning på 6 personer (se tabell nedan). Segmentet pelagiska trålare, mindre än , är mycket heterogent och bestod dels av 33 fartyg som trålar siklöja i , dels av fartyg som trålar efter andra pelagiska arter utmed hela kusten. minskade antalet fartyg , och medelfartyget blev något större, vilket indikerar att det är de små fartygen som lämnat segmentet. skedde en kraftig uppgång av förädlingsvärdet per fartyg. Ökningen beror enligt på utvecklingen inom siklöjefisket samt bättre kvalitet på det statistiska underlaget. Fartyg i segmentet räktrålare har sina hemmahamnar i . Fartygen tillhör de äldsta i den svenska fiskeottan. blev enligt genomsnittsfartyget större som förädlingsvärdet per fartyg minskade med . Fartyg i segmentet torsktrålare, mindre än , är inriktade på trålning efter vitsk eller plattsk. Fartygen har sina hemmahamnar i anslutning till skeområdena i , och . Viktigaste fiskslag är torsk som svarade för tre fjärdedelar av den landade volymen, men två tredjedelar av landningsvärdet. Andra ekonomiskt viktiga skslag är rödspotta och rödtunga. Genomsnittsfartyget blev större, som förädlingsvärdet per fartyg ökade . 2007/08:RFR3 BILAGA 6 EKONOMISKA LÄGET I FISKEFLOTTAN Segmentet kräfttrålare omfattar fartyg som huvudsakligen skar havskräfta med trål. Fisket bedrivs i och , och fartygen har sina hemmahamnar i anslutning till fiskområdet. Havskräfta svarade för ungefär en tredjedel av volymen, men två tredjedelar av värdet. Andra viktiga skslag är bl.a. torsk, pigghaj och rödspotta. Antalet fartyg har minskat något , men förädlingsvärdet per fartyg har legat stilla. Segmentet garnfartyg, eller längre, är främst inriktat på torskel- ler laxske med garn i . Torsk respresenterade tre fjärdedelar av både fångsten och landningsvärdet. Andra skslag var bl.a. lax, sill/strömming och piggvar. Antalet fartyg har minskat , men storleken är densamma som . Förädlingsvärdet per fartyg minskade med . Segmentet garnfartyg som skar torsk, mindre än , inkluderar fartyg som nästan uteslutande är inriktade på torskfiske med garn i . Segmentet ålske i omfattar små fartyg som har sin huvudsakliga inkomst från ålfisket i . Det bör noteras att de ålfiskare som skar med stöd av enskild rätt och vare sig har fartygstillstånd eller yrkesfiskelicens inte är inkluderade. Ålsket i sker oftast med passiva redskap, och fångsterna är huvudsakligen den utvandrade blankålen. Även segmentet ålfiske i omfattar små fartyg. Dessa har sin huvudsakliga inkomst från ålfisket i och . Ålsket i dessa hav sker oftast med passiva redskap (ryssja) och fångsterna är huvudsakligen den uppväxande gulålen. Gruppen övriga fartyg består av ca 1 000 fartyg, varav de esta är mindre än , som främst används lokalt i ett kustske. I gruppen ingår också ungefär 800 fartyg vilka har en inskning lägre än . Fartygen inkluderar bl.a. burske efter kräfta och hummer på samt ske efter sötvattensarter som abborre, gös och gädda. I vissa fall bedrivs olika sken parallellt eller kombineras över året. EKONOMISKA LÄGET I FISKEFLOTTAN BILAGA 6 2007/08:RFR3 Tabell Å: Den svenska fiskeflottans uppdelning på segment Källa: webbplats (). För insjöfisket har de senaste årens ekonomiska utveckling varit positiv. ökade det infiskade värdet i förstashandsledet till . Ökningen har dock endast skett i de fyra , medan utvecklingen har varit negativ i de övriga insjöarna. Orsak till ökningen är främst ökande gösfångster.574 har även tagit fram förädlingsvärdet per anställd som en indikator på utvecklingen av ekonomisk bärkraft för företagen inom fiskenäringen. Av tabellen nedan framgår tillgängliga värden på utvecklingen . Enligt verket tyder indikatorn på att lönsamheten är svag, vilket enligt verket främst kan förklaras med en för hög kapacitet och för många fartyg inom flottan. menar bl.a. att förädlingsvärdet för segmentet demersala trålare är för lågt för att tillåta en rimlig lön och erforderliga investeringar. Detta gäller för alla fisken i gruppen med undantag för fiske efter siklöja. För gruppen demersala trålare har utvecklingen varit stabil för räkfisket, men för torskfisket har utvecklingen varit negativ och bedömer att förädlingsvärdet är alldeles för lågt för att klara framtiden. För de båda pelagiska grupperna konstaterar en kraftig lönsamhetsförsämring och att förädlingsvärdet inte kommer att klara framtida investeringar. Även i segmenten garn/krok < 12 574 , 2007i. 2007/08:RFR3 BILAGA 6 EKONOMISKA LÄGET I FISKEFLOTTAN meter och garnfartyg har samtliga fisken för svag lönsamhet, enligt . konstaterar att ökade bränslepriser har inneburit kraftigt ökade bränslekostnader för samtliga fartygsgrupper. De större trålarna påverkas kraftigast av detta, då de ofta fiskar inom stora områden på öppet hav. De mindre båtarna håller sig närmare kusterna och går sällan längre sträckor, vilket innebär att de är mindre drabbade av bränslepriset. Tabell Ä: Förädlingsvärde per anställd/besättningsman inom fiskeflottan (tkr) Demersala < 12 m Pelagiska > 40 m Garn/krok <12 m Källa: , 2007a. I följande bilaga förklaras en del av de begrepp och förkortningar som förekommer i uppföljningsrapporten. Definitioner är hämtade från bl.a. fiskelagen (1993:787), rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av och och miljö i hav och sötvatten Resurs- och miljööversikt 2007. Aktiva redskap: Fiskeredskap brukar indelas i två huvudkategorier, baserade på deras sätt att fånga fisken. Aktiva är redskap som med människans hjälp förs genom vattnet och söker upp målarten (t.ex. trålar och vadar), och passiva är redskap där målarten söker upp redskapet. Begränsning av fiskeansträngning: Inskränkningar man får fiska. Det kan vara specifikt för en båt eller för en nations hela fiskeflotta. Bestånd: En eller flera populationer (grupper av individer) av en art fisk/skaldjur som kan avgränsas geografiskt och vars medlemmar antas ha större likhet sinsemellan (vad gäller t.ex. lekområden, vandringsmönster, tillväxt) än med individer i andra bestånd av arten. Bifångst: Fångst av andra arter än målarten. BT, bruttotonnage, bruttodräktighet: Den totala inneslutna volymen hos ett fartyg beräknat på ett internationellt vedertaget sätt. Används som mått på kapaciteten i flottan. Catch & release-fiske: Fritidsfiske som innebär att den fångade fisken krokas av och släpps tillbaka i vattnet. Samma fisk kan med andra ord fångas . Den enskilda fisken kan ta skada på olika sätt. Förutom av själva kroken kan den drabbas av syrebrist när den kommer upp i luften och fjällen kan lätt skadas när man handskas med den, vilket kan leda till dödliga infektioner. Fisken gör också av med mycket energi när den kämpar. Demersal: Bottennära. Discard: Se utkast. Dödlighet: Fiskedödlighet (fiskeridödlighet) anger den andel av ett bestånd som dör på grund av fiske.