urf · GVA5URF1 · 2008-01-01 00:00:00 — kvinnliga och manliga ledamöters möjligheter och förutsättningar i arbetet. Den undersökningen visade att kön visserligen hade betydelse i flera fall, att inte var helt jämställd och att det i stort sett var en fördel att vara man i , men för att få makt och inflytande ansågs kunskap, kompetens och senioritet viktigast.65 I fråga om möjligheterna att påverka organisationen inom partigruppen har det dock inte kunnat gå att påvisa någon påtaglig skillnad mellan kvinnor och män. Det är intressant att konstatera att en förändrad uppfattning i denna fråga har ägt rum. I den tidigare utredningen fanns här en tydlig skillnad mellan könen. Då svarade hälften av männen att de hade goda möjligheter att påverka medan endast en tredjedel av kvinnorna ansåg sig ha detta. I den nuvarande undersökningen svarar av männen och av kvinnorna att deras möjligheter att påverka är goda, och fler män än kvinnor har valt att svara dåliga möjligheter, mot . Den positiva slutsatsen, att fler kvinnor fått möjlighet att påverka organisationen av de politiska sekreterarna, kan således dras. En åldersskillnad kan noteras i svaren på frågan om möjligheter att påverka. I åldersgruppen är det flest som anser sig ha goda möjligheter att påverka organisationen, , mot av de yngre och av dem som är eller äldre. I intervjuerna framkommer att erfarna ledamöter anser att de har stort inflytande och kan påverka organisationen. En av de yngre ledamöterna menar att det finns en åldershierarki bland ledamöterna: ju fler år i huset desto högre status har man. Yngre ledamöter får bida sin tid. Även en av de äldre ledamöterna menar att det finns en åldersskillnad och att äldre, eller mer erfarna, ledamöter har mer att säga till om och har högre status. Angående inflytande över organisationen säger en kvinna: Som en av de mest erfarna ledamöterna har jag mycket att säga till om. Tendensen torde vara att mer seniora ledamöter upplever att det är lättare att ta sig fram i systemet. De har i vissa fall även i och tyngre uppdrag. I frågan om möjligheten att påverka organisationen finns även en viss skillnad mellan partierna. anser sig i högre utsträckning ha mycket goda eller goda möjligheter att påverka (), folkpartister () och socialdemokrater (). De andra partierna uppger inte i lika hög utsträckning att de har så goda möjligheter i denna fråga. Moderater och miljöpartister upplever att de har minst möjlighet till inflytande och möjlighet att påverka hur partiet organiserar de politiska sekreterarna. av och av miljöpartisterna anger att de har dåliga eller ganska dåliga möjligheter att påverka (jfr med där väljer detta alternativ). Frågan om att kunna påverka organisa- Röster från 2005. 2005/06:URF. 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 tionen är av allt att döma inte oviktig. I enkätens öppna svar uttryckte flera ledamöter också en önskan om att ha mer inflytande och kunna påverka i högre utsträckning. För att få reda på i vilken utsträckning ledamöterna anser att de har möjlighet till inflytande i personfrågor ställdes frågan: Hur upplever Du Dina möjligheter till inflytande i personfrågor, vid exempelvis nyrekrytering eller fördelning av politiska sekreterare? Resultatet visar att endast hälften av ledamöterna anser sig ha goda möjligheter till inflytande. Den mellersta åldersgruppen, , anser att de har något bättre inflytande än de övriga åldersgrupperna, män i något högre utsträckning än kvinnor. Liksom i föregående fråga finns dock stora skillnader mellan ledamöter från olika partier. Tabell 5: Möjlighet till inflytande i personfrågor, rekrytering och fördelning av politiska sekreterare (procent) Varken goda eller dåliga Kommentar: N=247. Antalet miljöpartister som besvarat frågan är i förhållandevis litet, och således motsvarar den stora andelen missnöjda ledamöter endast några få personer och resultatet kan bli något missvisande. utmärker sig som de som i allra högst utsträckning tycks nöjda med sitt inflytande. svarar att de har goda möjligheter och ingen har svarat dåliga. Socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister upplever i betydligt lägre utsträckning att de har möjlighet till inflytande i denna fråga. De moderata riksdagsledamöterna tycks något mer nöjda med sitt inflytande medan centerpartister och folkpartister i lägre utsträckning anger goda möjligheter, runt hälften har svarat mycket goda eller ganska goda. En dryg tredjedel av samtliga socialdemokrater, centerpartister och folkpartister svarar dåliga möjligheter till inflytande i personfrågor. Hälften av de miljöpartistiska ledamöterna gör detsamma. Resultatet att i genomsnitt endast hälften av ledamöterna anser att de har inflytande i personfrågor i samband med exempelvis nyrekryteringar, indikerar att föreskriftens föresats inte uppnås i tillräcklig utsträckning. Intervjuerna ger också en splittrad bild. Några av de tillfrågade menar att deras inflytande är tillräckligt, några anger att de har ett gott inflytande och andra att det är ganska dåligt. De som anser att stödet är tillräckligt menar exempelvis att det är bra med representanter för ledamöterna i samband med rekryteringar. Som ledamot kan man inte vara engagerad i allt utan måste också lita på kansliets omdöme och i vissa fall på professionella rekryterare. Flera säger också att de 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE har inflytande då en ny politisk sekreterare ska rekryteras i anslutning till deras sakområde. En av de ledamöter som anser sig inte kunna påverka i personfrågor menar att bristen på inflytande gör att stödet inte går att utnyttja fullt ut och att det inte blir så kvalificerat som det skulle kunna vara: Kansliet behöver bli mer lyhört för vem som behöver vad. Ledamöternas åsikter bör vara styrande, annars blir det fel i personfrågor. Kanslicheferna betonar att man på olika sätt har försökt att ge ledamöter inflytande över rekrytering av politiska sekreterare och organisationen av ledamotsstödet. 4.5 Kännedom om stödet Eftersom en målsättning med ledamotsstödet är att det ska anpassas till ledamöterna är det av intresse att få reda på hur mycket ledamöterna vet om stödet. Känner de till det tillräckligt väl för att veta vilket stöd de har rätt till och i vilken utsträckning? I enkäten ställdes frågan: Hur väl känner du till ledamotsstödet och dess användningsområde? Tabell 6: Kännedom om ledamotsstödet och dess användningsområden (procent) Kommentar: N= 247. En betydande majoritet av ledamöterna, , menar att de känner till ledamotsstödet mycket väl eller ganska väl. Men känner till stödet ganska dåligt eller mycket dåligt. Trots att många känner till stödet väl, tycks det ändå finnas ett behov av mer eller måhända bättre information till ledamöterna. Vid en närmare granskning av resultaten ser man också att kännedomen om stödet är sämst bland de yngre ledamöterna. En dryg tredjedel av de yngre, , uppger att de känner till stödet ganska eller mycket dåligt medan motsvarande siffror i de andra åldersgrupperna är () 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE 2007/08:URF1 och ().66 Här är en möjlig tolkning som antytts i flera av intervjuerna att de yngre ofta är nyinvalda ledamöter som ännu inte har hunnit sätta sig in i alla sidor av uppdraget och arbetet som ledamot. En av de intervjuade ledamöterna menar att det tar ett tag innan man lär sig arbetet och det är svårt att till en början veta vad man kan kräva för stöd. Det tycks också som om kvinnor har något sämre kunskap än män om stödet. Medan av kvinnorna känner till stödet mycket eller ganska väl, svarar av männen detsamma. Bland kvinnorna är det också fler som svarar att de har ganska eller mycket dåliga kunskaper om stödet, mot av männen. Någon skillnad mellan könen i denna fråga har dock inte konstaterats utifrån intervjuerna. I fråga om kunskap om ledamotsstödet mellan ledamöter från olika partier, är skillnaderna inte så stora. över eller av ledamöterna från respektive parti svarar mycket väl eller ganska väl om sina kunskaper om stödet. Det är endast de miljöpartistiska ledamöterna som avviker något i denna fråga. De svarar i lägre utsträckning att de har god kännedom om stödet.67 Tabell 7: Kännedom om ledamotsstödet och dess användningsområden fördelat på parti (procent) Kommentar: N=247. Några av kanslicheferna säger sig också vara medvetna om att kännedomen om ledamotsstödet hos ledamöterna varierar. Att det finns brister i kännedom 66I fråga om att känna till ledamotsstödet mycket eller ganska väl, tycks de äldre vara mer insatta. I åldergruppen 51 svarar något av dessa alternativ, i gruppen och bland de yngre, 35, . 67Här bör dock tilläggas att antalet svarande är få och att statistiken därför beror på få svar. De som svarar att de känner till ledamotsstödet mycket eller ganska väl, motsvaras av enbart nio personer. 2007/08:URF1 4 ORGANISERING OCH INFLYTANDE om ledamotsstödet hos en del ledamöter behöver dock inte betyda att det saknas information. Det går inte att sätta sig in i all information man får när man börjar som ledamot, hävdar en man i en intervju. Som det är drunknar man redan i information, förklarar ledamoten. 5 Arbetsuppgifter och användning av stödet I det följande undersöks de politiska sekreterarna och deras arbete. Vi har varit intresserade av att ta reda på de politiska sekreterarnas egna uppfattningar av arbetet och de arbetsuppgifter de har. Vad gör de, vad tycker de om arbetet och arbetsmiljön? Hur trivs de och finns det något de upplever som problematiskt? Stödet ska ju som bekant vara ett kvalificerat handläggarstöd i det parlamentariska arbetet, och vi ställde följaktligen frågan om ledamöterna och de politiska sekreterarna upplever att arbetsuppgifterna är kvalificerade och om ledamöterna får hjälp med de uppgifter de också anser är de viktigaste. Gränsdragningen mellan en ledamots parlamentariska arbete och det mer partipolitiska är flytande. Det är dock möjligt att utkristallisera tydliga lägen som exempelvis att arbetsuppgifter av typen att skriva motioner, interpellationer och debattartiklar självklart hör till det parlamentariska arbetet och att mer interna partiorganisatoriska aktiviteter tillhör partiverksamheten. Det blir därför av intresse att se vilka arbetsuppgifter ledamöterna får hjälp med. Uppgifterna bygger på intervjuer med ett antal politiska sekreterare och ledamöter, enkäter till ledamöterna samt samtal med kanslicheferna. 5.1 De politiska sekreterarna om sitt arbete De politiska sekreterarna har givetvis olika bakgrund, erfarenheter och utbildning. Uppgifter från kanslierna och intervjuerna tyder på att många är unga och nyutexaminerade från universitet och högskolor. Flertalet har dessutom bakgrund i den politiska ungdomsrörelsen eller erfarenheter från annat politiskt arbete i organisationer eller på olika nivåer i partiorganisationen ute i landet. Medlemskap i partiet är inte nödvändigt för att bli anställd hos oss, menar en kanslichef, men de politiska sekreterarna bör dela partiets värderingar. Erfarenhet från politiskt arbete och uppdrag inom partiet verkar vara meriterande. Några av de intervjuade politiska sekreterarna uppger att de blivit tillfrågade om de ville börja jobba på kansliet. En del av tjänstemännen började på vikariat som övergick i tillsvidareanställningar, andra blev uppmanade att söka när fasta tjänster har blivit utlysta. Att arbeta som politisk sekreterare anses av allt att döma lockande och tilltalande. De relativt sett låga lönerna, mellan ca 19 000 och /mån (beroende på olika typer av tjänster och eventuella krav på specialistkunskaper), verkar inte minska tjänsternas attraktivitet. Kanslicheferna uppger att de har haft många kvalificerade sökande till tjänster som utlysts. En ledamot tycker dock att lönerna är ett problem när man vill rekrytera de mest kompetenta tjänstemännen. De intervjuade politiska sekreterarna uppger själva att de anser att det är ett attraktivt jobb och att deras omgivning tycker att det verkar vara ett spännande och fint arbete. En sekreterare menar dock att omgivning- 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET en ibland tror att det är ett mer glamoröst och välbetalt arbete än det egentligen är. Samtliga tillfrågade politiska sekreterare är i huvudsak nöjda med sitt arbete. De trivs, de känner sig uppskattade och tycker att de gör en viktig insats i det politiska arbetet. Så här säger några av de tillfrågade: Det är roligt att få delta i beredningen av politiken som formar . Kul att vara mitt i smeten! Det är kul att jobba nära ledamöterna. Även om man är en bakomarbetare är det spännande. Jobbet är varierande och flexibelt. Kul att vara på plats där det händer. De politiska sekreterare som intervjuats beskriver sitt arbete som tjänstemän i med ord som spännande, roligt, intressant, givande och betydelsefullt. Fördelar som lyfts fram är att det är flexibelt i arbetsuppgifter och arbetstid, stor frihetsgrad och man ges möjlighet att ta egna initiativ. Flera medger att de ser arbetet som ett steg i karriären och räknar med att stanna , kanske för att gå vidare till tjänster inom departement eller organisationer. En politisk sekreterare säger sig vilja satsa på en egen politisk karriär och tycker att detta jobb är en lämplig grund. Några trivs bra men har inga planer på att stanna , och andra har av olika anledningar blivit kvar längre än de planerade från början. De nackdelar med arbetet som kommer fram i intervjuerna är bl.a. att arbetsbelastningen kan vara ojämn och en stor press. En tjänsteman säger att det är extremt mycket jobb ibland och sedan lugnt . Det upplevs också som påfrestande att ha ett starkt krav på sig att prestera och att åstadkomma något bra och viktigt. En annan politisk sekreterare uppger att det kan vara negativt att aldrig vara riktigt ledig. Att ständigt vara tillgänglig och uppdaterad är visserligen inte något uttalat krav från arbetsgivare eller ledamöter, men det blir lätt ett krav man ställer på sig själv. Andra nackdelar som nämns är att det kan vara en utsatt position att som tjänsteman slitas mellan arbetsgivare eller kansliet och arbetsledaren eller ledamoten. Det kan vara svårt att prioritera när tio ledamöter kommer och vill ha hjälp genast. Det finns många starka som inte alltid drar åt samma håll. En annan politisk sekreterare tycker att det är en nackdel att organisationen är politiskt styrd och att det kan finnas konflikter mellan personer på kansliet och i partiorganisationen. Detta kan leda till en konfliktfylld arbetsmiljö för de politiska sekreterarna som hamnar mittemellan i konflikter. Även om inte alla här tillfrågade politiska sekreterare upplever att det finns en konflikt mellan och olika prioriteringar, finns här tydligen ett potentiellt problem som bör lyftas fram. Det gör också några av ledamöterna i intervjuerna. God kommunikation mellan ledamöter och kansliledning är viktigt, menar en 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 2007/08:URF1 Det får inte föras fram beslut till ledamöterna via de politiska sekreterarna som då kan bli utskällda och utsatta. Detta har exempelvis hänt, hävdar ledamoten, då resurser och politiska sekreterare samlas till ett gemensamt projekt och enskilda ledamöter fått stå tillbaka. En annan ledamot tycker att tydligheten i planering och prioriteringar har blivit bättre inom partigruppen, men: Det blir ibland konflikter då politiska sekreterare kan hamna i kläm mellan kansliets vilja och ledamöternas önskningar om stöd. Ledamoten menar att även om det är kanslichefen som ska bestämma över arbetet och fördelningen måste det ju ändå vara så att de folkvaldas prioriteringar går att genomföra. Det är flera som instämmer. Det är en maktkamp mellan kanslichef å ena sidan och ledamöterna å andra sidan, påstår en ledamot. En annan betonar att arbetsbördan för de politiska sekreterarna är betungande. Det blir ibland konflikter mellan vad kansliet prioriterar och vad enskilda ledamöter vill ha hjälp med: Vems arbete ska prioriteras? Det spelar nog ingen roll hur mycket stöd som finns, alla vill ha mer. Med ett utökat ledamotsstöd har inte oväntat även användningen av de politiska sekreterarna ökat . I den tidigare undersökningen framkom att använde politiska sekreterare , en eller och en eller . I resultatet av de nu aktuella enkätundersökningen visades att användningen hade ökat. Tabell 8: Användning av de politiska sekreterarna (procent) Mer sällan/Aldrig Kommentar: N=251. Uppgifterna hämtade från Det reformerade ledamotsstödet, 2002/03:URF3. av ledamöterna använder politiska sekreterare och så gott som nio av tio ledamöter svarar att de använder de politiska sekreterarna minst en eller . De som använder politiska sekreterare högst en eller eller aldrig är enbart en tiondel 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET av ledamöterna jämfört med en dryg femtedel studie. Flera ledamöter bekräftar också att daglig kontakt är vanligt förekommande och anses viktigt. En ledamot stämmer av med sin politiska sekreterare om vad som hänt och vad som ska göras. En annan ledamot använder de politiska sekreterarna i samband med en rad olika uppgifter och områden. Några uppger att de har daglig och närmare kontakt med en eller flera politiska sekreterare och anlitar andra tjänstemän, som pressekreterare, mer . Det finns också några som i intervjuerna svarar att de anlitar politiska sekreterare någon eller och en ledamot som i stort sett aldrig använder eller behöver deras tjänster. Tabell 9: Användning av de politiska sekreterarna fördelat på parti (procent) Mer sällan/Aldrig Kommentar: N=251. Det finns till synes ganska stora skillnader mellan hur ofta de politiska sekreterarna används av ledamöter från de olika partierna (se tabell 9). av socialdemokraterna använder politiska sekreterare medan moderater, kristdemokrater och vänsterpartister tycks anlita tjänstemännen i högst utsträckning. Minst en gång används de politiska sekreterarna anger av både och vänsterpartisterna. av , av folkpartisterna och av centerpartisterna svarar eller minst en gång . Bland socialdemokraterna och miljöpartisterna är det flest som svarar en eller och , dock endast två personer, av de senare uppger mer sällan eller aldrig. Det har i flera samtal med politiska sekreterare och ledamöter från de mindre kanslierna framkommit synpunkter på att de stora partierna har för stora resurser och har mycket mer hjälp från politiska sekreterare. Här visar dock resultatet att ledamöter från det största partiet inte alls använder de politiska sekreterarna oftare än andra, snarare tvärtom. 5.3 Möjligheter att få hjälp Majoriteten av ledamöterna tycks uppleva att deras möjligheter att få hjälp av de politiska sekreterarna är goda (se tabell 10). 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 2007/08:URF1 valt att svara att de har mycket eller ganska goda möjligheter att få kvalificerad hjälp av de politiska sekreterarna. En tiondel tycker att deras möjligheter varken är goda eller dåliga och har svarat dåliga. Tabell 10: Möjligheter att få hjälp av politiska sekreterare (procent) hjälp i behövd ut- Kommentar: N=247. Flertalet av de intervjuade ledamöterna tycker att de får ett kvalificerat ledamotsstöd. En ledamot tillägger att personerna som anställs är mycket kvalificerade, mycket tack vare en noggrann rekryteringsprocess. En ledamot som tycker att det är ett kvalificerat stöd menar dock att möjligheterna att få tillgång till detta stöd kunde vara bättre. De politiska sekreterarna har goda sakkunskaper och examen, säger hon, men det som saknas är tid. Det finns emellertid ledamöter som inte anser att stödet är tillräckligt kvalificerat. En ledamot framhåller i en intervju att det är ett stort problem att man inte kan rekrytera de bästa och mest kvalificerade politiska sekreterarna på grund av de låga lönerna. Departementen och flera stora organisationer har betydligt mer kvalificerad personal eftersom löneläget är ett annat. Där finns personerna som är mest kunniga inom sakfrågorna. Ledamoten får medhåll även av en annan som menar att de låga lönerna gör att man inte kan locka till sig de allra bästa. Det kan vara problematiskt att hitta bred kompetens hos politiska sekreterare. Ledamoten har erfarenhet av flera politiska sekreterare varav några varit bra på olika saker men sällan kunniga inom allt de förväntas göra. Till exempel hade han en politisk sekreterare som var jätteduktig på utspel, men medioker på sakkunskaper. En viss könsskillnad i möjlighet att få kvalificerat stöd kan konstateras utifrån enkätstudien. Det är något färre kvinnor än män som anser att de har goda möjligheter att få kvalificerat stöd av de politiska sekreterarna, . Få av de intervjuade ledamöterna säger sig dock uppleva att det finns någon skillnad mellan vilket stöd män respektive kvinnor får. De har ej heller hört talas om diskussioner om en sådan skillnad inom partigruppen. En kvinnlig ledamot tycker dock generellt att kvinnor har sämre möjligheter att få kvalificerat stöd. Det har förekommit en del diskussioner om detta, inte 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET bara på partinivå, säger hon, men inga konkreta åtgärder eller förbättringar har vidtagits. I fråga om att få hjälp av de politiska sekreterarna i den utsträckning ledamöterna anser sig behöva är det fler som svarar att de har dåliga möjligheter än i föregående fråga. tycker att de har goda möjligheter att få det stöd de behöver, svarar varken goda eller dåliga och tycker att deras möjligheter är dåliga. Svaren kan tolkas som om åtminstone en dryg femtedel av ledamöterna anser att de har behov av mer stöd. Det tycks finnas en åldersskillnad i fråga om möjligheterna att få hjälp i behövd utsträckning. Yngre ledamöter, eller som flera av de intervjuade påpekar, säkert oerfarna ledamöter, anser i högre utsträckning att de har sämre möjligheter. I tabell 11 nedan går att utläsa att av de yngre ledamöterna anger att deras möjligheter är goda medan av ledamöterna i åldersgruppen anger detta och av dem som är eller äldre. En ledamot påstår följande: Ju fler år i huset desto högre status har man. Yngre ledamöter får vänta in eller bida sin tid. Tabell 11: Möjligheter att få hjälp i behövd utsträckning av politiska sekreterare (procent) Varken goda eller dåliga Kommentar: N=247. Även om det finns en viss frustration bland vissa ledamöter över att resurserna enligt deras åsikt är för dåliga finns det flera ledamöter som uppskattar stödets positiva utveckling . Några av de ledamöter som har suttit i eller återkommit efter en tids frånvaro påminner om att stödet är betydligt mer generöst nu i jämförelse med tiden före ledamotsstödet och före utbyggnaden av det. En ledamot som återkom 2006 efter en period i skriver följande: Väsentligt bättre stöd 2006. 1999 delade jag sekreterare med 6 eller 7 andra ledamöter. 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 2007/08:URF1 En annan ledamot konstaterar i en intervju att fanns en sekreterare på fem ledamöter på ledamotens kansli, nu är det en sekreterare på två ledamöter. Det är en enorm skillnad. Stödet är betydligt större och många fler politiska sekreterare arbetar på kanslierna jämfört med , men uppdraget som ledamot har också förändrats och en del menar att de upplever högre press att hinna mer, vara insatt i fler och mer omfattande frågor och prestera och synas mer. En ledamot vill påminna om att ledamöterna skrev allt själva och att det fanns både för- och nackdelar med det. Det som var bra var att alla var ordentligt insatta i sina frågor. innebär stödet, enligt henne, att en del filar mer på sin image och sakkunskaperna blir lidande: De förlitar sig till att tjänstemännen är insatta vilket inte är bra för det parlamentariska systemet. I anslutning till frågan om ledamöterna anser att de får hjälp i behövd utsträckning kan det vara av intresse att se om ledamöterna också anser att de politiska sekreterarna underlättar arbetet som riksdagsledamot. Här har av de svarande ledamöterna angett att de underlättar väldigt eller ganska mycket. har svarat lite eller inte alls.