rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — ska också verka för att öka allmänhetens fiskemöjligheter i allmänt vatten. I den omstrukturering av fiskesektorn som pågår ska särskilt ta hänsyn till fiskresurserna på lång sikt, den regionala utvecklingen inom fisket och det småskaliga kustfisket. uppdrag omfattar också att säkerställa en jämnare tillförsel av råvara till marknaden och att stärka konsumentperspektivet på fiskets område genom att utveckla metoder för bättre kvalitet i hanteringen av fisk och fiskprodukter samt att öka tillgängligheten på färsk fisk av god kvalitet.37 Genom beslut tydliggjordes ansvar till att omfatta all fiskekontroll som inte åligger någon annan myndighet att utföra. Verket fick bl.a. överta ansvaret för landnings- och kvalitetskontrollen från Kustbevakningen.38 På regional nivå har länsstyrelserna ansvaret för fiskefrågor, främst för fiskevård och strukturstödet. Länsstyrelsernas ansvar inom fiskeområdet omfattar yrkesfiske, vattenbruk, fritidsfiske och fiskevård. Länsstyrelserna kan ge och hjälpa till med olika bidrag till fiskenäringen och fiskevården. Hos söks tillstånd för fisk- och kräftodlingar, fisketillsyn samt utsättning av fisk och kräftor. kan stötta med rådgivning inom olika utvecklingsprojekt. Målsättningen är livskraftiga fiskbestånd, ett långsiktigt hållbart yrkesfiske och ett rikt varierat sport- och fritidsfiske. Länsstyrelserna ansvarar även för fysisk restaurering av länens vatten samt svarar för information om gällande fiskebestämmelser och fakta om fisket i länen i samråd med Fiskeriverket.39 Länsstyrelsernas arbete med fiskeåtgärder ska enligt regleringsbrev bidra till fastställda mål och strategier i de EU-finansierade programmen för fiskenäringen samt landsbygdsprogrammet. Vidare ska länsstyrelsernas arbete bidra till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Länsstyrelserna ska även aktivt medverka till en positiv utveckling av fisketurismnäringen. Länsstyrelserna ska vidare, inom ramen för miljömålsarbetet, arbeta med bl.a. fiskevård. Länsstyrelsernas miljötillsynsarbete ska bidra till att miljökvalitetsmålen nås och att miljöskador inte uppkommer.40 En av de tre länsstyrelser som har ingått i miljö- och jordbruksutskottets uppföljning är i . Den uppger att en av dess huvuduppgifter inom fisket är ärenden som berör yrkesfisket och övrig fiskenäring. Därtill handlägger ärenden som rör fiskevård och fritidsfiske. Inom fiskenäringen svarar för bl.a. ärendehantering av EU-stöden till fisket, förvaltning av fiskelån och avskrivningslån, vattenbruksfrågor, fasta redskap etc. När det gäller yrkesfiskelicenser skickas blan- 2005/06:171, bet. 2005/06:MJU27. ketten in till som därefter översänder den, med eget yttrande och förslag till beslut, till för prövning. Fiskevårdsärendena berör bl.a. frågor om fisketillsyn, fiskevårdsbidrag, tillstånd (utplanteringar, elfisken och rotenon), fiskevårdsplaner, dispenser m.m. Fritidsfisket handlar bl.a. om turistfiskeprojekt och fritidsfiske i sötvatten och havet. I bilaga 8 lämnas en förteckning över uppgifter som handläggs av inom sakområdet fiske. Sammanställningen har tagits fram av i . Under varje rubrik exemplifieras uppgifter som kräver särskild kompetens för deluppgifterna. Det bör noteras att en stor del av det svenska yrkesfisket är beläget inom , varför sammanställningen inte gör anspråk på att vara representativ för landets länsstyrelser. har till uppgift att bedriva sjöövervakning i Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon samt på land i anslutning till dessa vatten. Med sjöövervakning avses att ansvara för eller bistå andra myndigheter med övervakning, brottsbekämpande verksamhet samt kontroll och tillsyn. ska i den utsträckning det följer av föreskrifter, och i förekommande fall efter överenskommelse med annan myndighet, bedriva tillsyns- och kontrollverksamhet i fråga om bl.a. fiske och därtill anknuten verksamhet.41 De övergripande målen för verksamhetsgrenen fiskekontroll är ett ekologiskt hållbart fiske och vattenbruk och en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden samt att miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård uppnås. Enligt regleringsbrevet är målsättningen att fiskebrott ska förhindras och att såväl gemenskapslagstiftning som nationell lagstiftning efterlevs. ska genomföra en effektiv riskanalysbaserad fiskeövervakning och kontroll till sjöss och i hamnar. Åtgärder som leder till en hög regelefterlevnad ska prioriteras. Det olaga fisket ska vara försumbart. Fiskekontrollen ska genomföras i enlighet med den gemensamma fiskepolitiken. Fiskekontrollen ska därutöver genomföras riskanalysbaserat. Syftet är att fiskekvoter inte överskrids och att kvaliteten på lämnade redovisningar från yrkesfiskarna är tillräckligt hög för att säkerställa uppföljningen av fisket. Fiskekontrollen ska ske i nära samverkan med . är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och ska vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete ska syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt från den ekologiska dimensionen. Därvid ska de av fastställda miljökvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. ska bidra med underlag och expertkunskap för det arbete på miljöområdet som regeringen 41 Förordning (2005:742) med instruktion för . bedriver nationellt och internationellt. Inom verket finns ett råd för havsmiljöfrågor. Rådet ska vara ett rådgivande samrådsorgan och bistå verket och samordningsgruppen för havsmiljöfrågor i havsmiljöarbetet.42 Som central förvaltningsmyndighet inom jordbrukets område ska arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. ska bl.a. följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna, bistå regeringen och medverka i det internationella arbetet med jordbruksfrågor och säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos husdjuren samt förebygga spridning av och bekämpa smittsamma djursjukdomar. ansvarar för distriktsveterinärorganisationen och utövar tillsyn över veterinärerna. har vidare uppgifter vad gäller att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.43 Fram till hade det centrala myndighetsansvaret för djurskyddslagen. Enligt regeringsbeslut har avvecklats och dess uppgifter inom djurskyddet flyttats till . är central myndighet för djurskyddslagen. I uppdraget ingår att samordna och vägleda kommuners och länsstyrelsers djurskyddsarbete. är central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor. Verket ska i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. ska bl.a. utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva offentlig kontroll enligt livsmedelslagen samt leda och samordna livsmedelskontrollen.44 har till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda. Veterinärmedicinska anstalten ska bl.a. utreda smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt, vara veterinärmedicinskt centrallaboratorium, utföra diagnostik av djursjukdomar, medverka i förebyggande och bekämpande av djursjukdomar samt bedriva forsknings- och utvecklingsarbete inom sitt verksamhetsområde. Veterinärmedicinska anstalten ska i första hand utföra de undersökningar och utredningar som begär. 42Förordning (2001:1096) med instruktion för . 43Förordning (1998:415) med instruktion för . 44Förordning (2001:1259) med instruktion för . medicinska anstalten ska om möjligt också med förtur utföra de undersökningar som andra statliga myndigheter begär.45 Vid i har det tidigare funnits en . har institutionerna för vattenbruk och skoglig zooekologi gått samman till en ny , fisk och miljö. Institutionen bedriver riktad grundforskning inom områdena fiskars ekologi, fysiologi och genetik, med tillämpningar inom vattenbruk och fiskevård. Flera av projekten drivs i samarbete med andra institutioner inom och utom landet. Förutom grundforskning bedrivs även flera tillämpade projekt. Institutionen bedriver undervisning på följande tre nivåer: 1) grundkurser i fiskbiologi med inriktning på fiskevård och vattenbruk, 2) påbyggnadskurser för agronom-, skogsvetar- och biologistudenter, t.ex. viltvård, fiskevård, fiskekologi, fiskbiologi och vattenbruk samt 3) forskarkurser inom doktorandutbildningen. 2.2.4 Bransch- och intresseorganisationer m.m. Förutom EU:s institutioner och svenska myndigheter är en lång rad andra organisationer m.m. på olika sätt aktiva inom fiskeområdet. I det följande görs en kort genomgång av några av dessa aktörer. () representerar yrkesfiske och yrkesfiskare i . SFR arbetar för ett uthålligt nyttjande, ekologiskt och ekonomiskt, av biologiska resurser vid hav, kust och sjöar. SFR:s säte är men genom avdelningar, medlemmar och förtroendevalda bedrivs verksamheten över hela landet. Förbundet har ca 1 800 medlemmar, varav 1 500 är aktiva fiskare. har ca 1 200 medlemmar. Förbundet bildade tillsammans med övriga regionalförbund 1948 SFR. En annan del av SFR är . är en ekonomisk förening som bildades då ett flertal prisregleringsföreningar slogs samman. drivs och finansieras av fiskenäringen i syfte att skapa och driva informations- och marknadsaktiviteter för att göra fisk och fiskprodukter mer önskvärda. Genom sin webbplats vill föreningen inspirera, informera och utbilda om fisk och skaldjur.46 Producentorganisationerna för yrkesfiske har i första hand till uppgift att administrera återtag inom ramen för marknadsordningen. Enligt ansluter sig de flesta fiskarna till dessa frivilliga organ. I finns fem av godkända producentorganisationer: 45Förordning (1999:341) med instruktion för . 46Sveriges , intervju samt webbplatserna , och . , SFR och Pelagiska har haft ett flertal möten i syfte att utarbeta ett system för fördelningen av fiskemöjligheter som anknyts till pelagiska fiskefartyg. Fiskares hade 2004 drygt 1 000 fiskelag som medlemmar.47 Kust- och (Skifo) är en riksorganisation som vill ta till vara den husbehovsfiskande kust-, insjö- och skärgårdsbefolkningens intressen i . Enligt organisationens stadgar ska Skifo hävda kust- och skärgårdsbefolkningens urgamla rätt till kustnära fritids-, husbehovs- och deltidsfiske med sedvanliga redskap i allmänna vatten i hav och insjöar. Skifo ska också arbeta för att fiskelagstiftningen anpassas till och tar hänsyn till de olika lokala förhållandena vid landets kuster och stora insjöar. (Syef) är en organisation som företräder det småskaliga och kustnära fisket i med medlemmar från till som fiskar med garn och krok. Föreningen startades i i syfte att värna om de små och medelstora fiskeföretagen.48 har som syfte att ta tillvara vattenbrukares intressen gentemot myndigheter och beslutsfattare, regionalt, nationellt och internationellt. Förbundet företräder branschen och har genom ett serviceaktiebolag gett medlemmarna service så att förutsättningarna för ett livskraftigt vattenbruk främjas i harmoni med det ekologiska systemet. Enligt uppgift från förbundets ordförande avvecklas verksamheten under hösten 2007.49 (Sportfiskarna) är en ideell organisation som ska tillvarata medlemmarnas intressen i frågor rörande sportfiske. Sportfiskarnas strävan är bl.a. att utveckla ett så bra sportfiske som möjligt. Sportfiskarna har sex huvudsakliga uppgifter: Att utveckla ett sportfiske för alla, att värna och vårda vatten, att sätta sportfisket i centrum för all verksamhet, att skapa opinion i samhället för sportfiske och fiskevård, att företräda medlemmarnas gemensamma intressen samt att stimulera och utveckla fiske- och naturintresset hos barn och ungdomar.50 (Fiskevattenägarna) är en politiskt obunden organisation med uppgift att tillvarata fiskevattenägarnas gemensamma intressen och verka för fiskevårdens och fiskets utveckling i landet i syfte att ge ett ekonomiskt och ändamålsenligt utnyttjande av vattnen. 47Fiskeriverket, 2007a samt webbplatserna och . 49Webbplatsen samt , telefonintervjuer och . bundet består av 16 som representerar ca 110 000 fiskevattenägare. Förbundet samarbetar nära med () och samverkar med hushållningssällskapen om information och rådgivning kring fisket och har via länsförbunden också tillgång till egen fiskebiologisk kompetens. Förbundet bildades på initiativ av hushållningssällskapen och LRF. Av landets ca 2 000 fiskevårdsområden uppges cirka hälften vara medlemmar i förbundet. Andra medlemmar är kyrkan, kommuner, enskilda vattenägare och . Förbundets vision är att utveckla fiskevatten som resurs för landsbygdens utveckling.51 Fisketurismföretagare () är en branschorganisation för fisketurismföretagare. Seff verkar för en positiv utveckling av svensk fisketurism och har bl.a. till uppgift att främja sina medlemmars branschintresse genom att utveckla goda relationer till myndigheter, näringsliv, andra organisationer och massmedier. Seff ska vidare verka för en positiv utveckling av svensk fisketurism, till gagn för både näringsliv och samhället i övrigt. Medlem i organisationen kan alla bli som sluter upp bakom syftena och bedriver företagande inom fisketurismen.52 () är en organisation för handel och industri inom fiskets område i . FR består av grundorganisationer för olika delbranscher samt ett antal större och mindre direktanslutna företag. FR:s huvuduppgift är att verka för en positiv utveckling av branschen samt att ta till vara medlemsföretagens intressen i samhället. bundna möten med FR. Dessutom kan nämnas i Göteborg.53 bildades i och finansieras delvis med statliga stöd. Organisationens främsta syfte är att samla och sprida kunskap om förvaltningen av bestånden samt att identifiera möjliga åtgärder för att uppnå en hållbar utveckling.54 är ett aktiebolag, men kan ses både som myndighet och näringsorgan. Fiskhälsan har branschens och myndigheternas uppdrag att ansvara för den organiserade hälsokontrollen av odlad fisk.55 har Fiskhälsan även uppdrag att administrera, genomföra provtagningar och besiktningar ingående i det obligatoriska fiskhälsoövervakningsprogrammet.56 Fiskhälsan ägs av fiskodlingsnäringen genom och Vattenbrukarnas Service AB.57 I sammanhanget kan även hushållningssällskapen nämnas. Hushållningssällskapen erbjuder tjänster inom fiske, vatten och miljö genom samverkan i ett rikstäckande nätverk, HS Fiske . HS Fiske består av tio 51Fiskevattenägarna, intervju samt webbplatsen . 53Webbplatsen och , 2007a. 55Lagen (2006:807) om kontroll av husdjur m.m. och Statens jordbruksverks föreskrifter SJVFS 1993:42. 56Lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. och Statens jordbruksverks föreskrifter SJVFS 1994:94. 57Fiskhälsan, brev och webbplatsen . fiskekonsulenter/fiskebiologer som är placerade på hushållningssällskapen i , , samt Kalmar-Kronoberg-Blekinge. Hushållningssällskapen har även en lång tradition av att arbeta med fiskodling.58 I detta avsnitt redogörs inledningsvis för bl.a. fångsterna inom salt- och sötvattensfisket. Därefter görs en genomgång av den svenska fiskeflottan och sysselsättningen inom yrkesfisket. Det konstateras att antalet fiskefartyg och antalet yrkesfiskare har minskat betydligt . I avsnittet redovisas att yrkesfiskets betydelse på den nationella nivån har fått mindre betydelse, men att fisket fortfarande har stor betydelse i vissa regioner. Yrkesfisket har problem med lönsamheten och det finns svårigheter att rekrytera unga fiskare till yrket. I avsnittet görs även en genomgång av olika frågor och problem som rör distribution, förädling, försäljning och konsumtion av fisk. I avsnittet konstateras att yrkesfiskarna upplever att det förmedlas en negativ bild av dem i bl.a. medierna. 3.1 Salt- och sötvattensfiske Fiske i EU:s medlemsstater EU:s medlemsländer svarar för av den totala produktionen av fisk i världen. producerades ca fisk (levande vikt) i EU:s medlemsstater. Av detta avsåg vattenbruk och fiske. och är de största producenterna mätt i total volym (fiske och vattenbruk). Inom yrkesfisket är , och de länder som hade den mest omfattande fångsten. EU-ländernas fiske sker till största delen i vatten som gränsar till EU, främst nordöstra . Djuphavsfiskar som sill, skarpsill och makrill utgör enligt kommissionen basen i fångsterna. Mängden fisk som landas i hamnar inom EU fortsätter att minska, vilket enligt kommissionen framför allt beror på att ett antal fiskbestånd överutnyttjas.59 I bilaga 1 redovisas statistik från Europeiska kommissionen och vad gäller bl.a. fångstmängder, fördelad på EU:s medlemsländer samt några andra länder, bl.a. och . Yrkesmässigt havsfiske bedrivs i de havsområden som angränsar till , dvs. Svenskt fiske har även tillträde till och . För det svenska yrkesfisket innebär den gemensamma fiskepolitiken att svenska fiskare får fiska i andra medlemsstaters vatten och att fiskare som är hemmahörande i ett annat medlemsland har rätt att fiska i svenska vatten. Fångst kan landas i vilken medlemsstat som helst. 59 Europeiska kommissionen, 2004 och 2005. , då EU fick tio nya medlemsstater, är , med undantag av de ryska delarna, gemensamt fiskevatten för alla EU- stater. Fiske bedrivs frekvent i annat medlemslands vatten. Exempelvis fiskar danska, polska, lettiska, estniska, litauiska, finländska och tyska fartyg på svenska vatten. Svenska fiskare kan bedriva fiske in () från baslinjerna (de olika ländernas kust) utan särskild licens och utan att radiorapportera vid gränspassagen. I dansk och finländsk del av EU-zonen får svenska fiskare bedriva fiske in till 4 nautiska mil från baslinjerna.60 Yrkesmässigt insjöfiske i bedrivs på allmänt vatten i de fem , , , och . För detta krävs yrkesfiskelicens. Utöver fisket i de förekommer yrkesmässigt fiske i 21 sjöar i Syd- och samt i 13 sjöar i norra och där främst i vattensystem. Detta fiske bedrivs med stöd av enskild fiskerätt, där licens inte är ett krav.61 Svensk fångst av fisk, skaldjur och blötdjur Enligt internationell statistik kommer på 47:e plats bland fiskenationerna i världen när det gäller fångst av fisk, skaldjur och blötdjur inom yrkesmässigt havs- och insjöfiske. uppgick fångsten för del till , vilket kan jämföras med för som är världens största fiskenation. När det gäller de nordiska grannländerna uppgick fångsten för del till , och . uppgick den landade vikten för saltsjöfisket i till ca , varav landades i och i . Den landade kvantiteten fördelade sig på följande sätt:62 härrör från bestånd som har en egen kvot av kommer från gemensamma kvoter avser ej reglerade fångstmängder. Ilandföringen av svenskfångad fisk från saltsjöfisket för framgår av tabellen nedan. 60SOU 2005:27 och webbplats . 61Fiskeriverket, 2007i och webbplats . 62Europeiska kommissionen, 2006c och , 2007a. Tabell 2: Ilandföring av svenskfångad fisk (saltsjöfiske) i och utlandet Kust- Fångstmängd (landad vikt i ton) Källa: , 2007f. har den landade vikten varierat mellan ca () och (). De mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga saltsjöfisket är torsk, sill och strömming, foderfisk samt kräft- och blötdjur. Avkastningen för saltsjöfisket var ca (varav avsåg fisk landad på , på sydkusten, på ostkusten och i utlandet). När det gäller ilandföring av svenskfångad fisk i utlandet sker detta i första hand i , och den dominerande produkten är foderfisk. Det totala landningsvärdet uppgick preliminärt till . Värdet av de outnyttjade kvantiteterna av tillgängliga svenska kvoter uppskattas motsvara ca 131 miljoner kronor.63 När det gäller fångsterna från det yrkesmässiga fisket i sötvatten uppgick de till ca både 2004 och 2005, men ökade fångsten till drygt (se tabell nedan). av fångsten utgjordes av gös och av siklöja. svarade fisket i för , , , och fisket i övriga vatten svarade för . 63 , 2007a. Tabell 3: Det yrkesmässiga fisket i sötvatten 2006, fångstmängd i ton Källa: , 2007e. Värdet i första handelsledet för det yrkesmässiga sötvattensfisket har ökat kraftigt från ca till (varav avser fisket i och avser fisket i ). De ekonomiskt mest betydelsefulla fiskarterna i det yrkesmässiga sötvattensfisket var gös, kräfta och ål.64 I norra och är målarterna i första hand och sik, medan främst gös, ål, gädda och abborre är målarter i de övriga sjöarna. I fiskas dessutom siklöja (rom) och sik. Gös har enligt blivit den ekonomiskt mest värdefulla arten i insjösket. Den inplanterade signalkräftan, som i huvudsak bara fiskas i och , har där fått stor ekonomisk betydelse. Fiskeflottans utveckling kan mätas på olika sätt. Av statistik från kommissionen framgår att antalet fiskefartyg inom EU 2006 minskade med . Det sammanlagda tonnaget (bruttoton, BT) minskade med och den sammanlagda maskinkraften (kilowatt, kW) med ca 13 %.65 ökade det genomsnittliga tonnaget från ca 20 till 23 BT och den genomsnittliga maskinkraften från ca 78 till 82 kW (se tabell nedan och bilaga 1). Av bilagan framgår vidare bl.a. fördelningen av fiskeflottan på EU:s medlemsländer och utvecklingen i de olika medlemsländerna. Vilket land som har den största fiskeflottan beror på vilket mått som väljs: stod för närmare en fjärdedel av det sam- 64Fiskeriverket, 2007e. 65Europeiska kommissionen, 2006c. manlagda tonnaget, medan stod för av maskinkraften och för av antalet fartyg. Tabell 4: EU:s fiskeflotta Sammanlagt tonnage (BT) Bruttoton per fartyg (BT) Sammanlagd maskinkraft (kW) Maskinkraft per fartyg (kW) Källa: Europeiska kommissionen, 2006c. Utvecklingen för den svenska fiskeflottan Den svenska fiskeflottan för saltvattensfisket brukar grovt delas in i följande fem huvudgrupper (segment): Fartyg vars längd understiger och som fiskar enbart med passiva redskap (nät, ryssjor, burar och långrev). Fartyg vars fångst av räka räknat i ton per kalenderår uppgår till av fartygets totala fångst. Pelagiska trålare och notfartyg. Fartyg som fiskar med trål eller vad och vars fångst av pelagiska arter (t.ex. sill/strömming, makrill och skarpsill) räknat i ton per kalenderår uppgår till av fartygets totala fångst. Fartyg som bedriver fiske med trål, vad eller snurrevad efter bottenlevande arter (t.ex. torsk, rödtunga och havskräfta). Fartyg som är eller mer och fiskar enbart med passiva redskap.66 Antalet fiskefartyg har minskat från ca 6 600 fartyg till ca 1 600 fartyg . Enligt fanns det totalt 1 552 svenska fartyg som hade tillstånd att bedriva yrkesmässigt fiske till havs. Enligt statistik från kommissionen utgjorde den svenska flottan av antalet fartyg i EU-flottan, av tonnaget och av maskinkraften av EU:s totala fiskeflotta.67 När det gäller utvecklingen inom den svenska fiskeflottan skiljer den sig mellan den pelagiska delen och den övriga flottan. har inom det pelagiska segmentet gjorts stora investeringar i ökad fångstkapacitet. ökade bruttotonnaget och den samlade motorstyrkan . Visserligen minskade antalet fartyg med , men genomsnittstonnaget per fartyg ökade . Inom övriga flottan däremot minskade antalet fartyg inom havsfisket totalt med 66Tidigare var detta segment uppdelat på ett för fartyg som fiskar efter torsk och ett för fartyg som fiskar lax med passiva redskap. I samband med att drivgarnsfiske efter lax förbjuds har dessa slagits ihop till ett segment. 67Fiskeriverket, 2005a och 2007i samt Europeiska kommissionen, 2006c. , från 2 540 till 1 597. Den relativa förändringen var störst i det minsta tonnaget. En jämförelse visar att fartyg som fiskar med passiva redskap minskade med 244 fartyg . Antalsmässigt var den största minskningen i , , och län. Den största procentuella minskningen var i , och län.68 Den svenska flottkapaciteten (fartyg med fartygstillstånd) räknat i antal fartyg samt bruttodräktighet och kilowatt framgår av nedanstående tabell. Tabell 5: Antal fartyg med fartygstillstånd i den svenska fiskeflottan snitt (BT) ka (kW) snitt (kW) Källa: , 2007a. För insjöfisket finns ingen statistik angående antalet fiskefartyg tillgänglig.69 Det nns inget samlat register över fartyg som används i insjöfisket. Storleken på fartygen varierar dock mellan fyra och , där de största fartygen fiskar i .