rfr · GV0WRFR11 · 2008-02-01 00:00:00 — Det finns redan mängder av tv-kanaler i marknätet och många fler som vill ha kanaler där. Det måste finnas möjligheter för alla dessa kanaler att komma ut. , Broadcast: Jag är direktör för regulatoriska frågor, eller spörsmål som vi säger i , vid Broadcast. Broadcast är ägare till , och det är i den egenskapen jag är här. är ju intresserad av möjligheten att kunna erbjuda sina tjänster i det digitala marknätet. Jag vill först uttrycka ett tack för möjligheten att komma hit och ge våra synpunkter till utskottet samt min förståelse för de utmaningar som utskottet har och har haft i förhållande till propositionen. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 frågeställningar berör många viktiga frågor, och många viktiga intressen står på spel. Även vd:n för i , , finns närvarande och kan hjälpa mig att svara på eventuella frågor. Det som propositionen handlar om och som är viktigt för vår del är hur man ska skapa konkurrens i marknätet och hur den situation som propositionen tar sin utgångspunkt i ser ut. Detta framgår av bilden som visas på skärmen. Det som konstituerat monopolet är Boxers kontroll över krypteringsplattformen, vilket i sin tur lett till monopol på att sälja betal-tv till slutkund. Det monopolet har manifesterats genom sändningstillstånd, det vill säga krav på att programbolagen måste använda Boxers plattform vad gäller både kryptering och paketering. Även om programbolagen har velat anlita andra, och andra har kunnat erbjuda tjänster till slutkundsmarknaden, har det alltså inte varit möjligt. Det är den situationen som måste hanteras. Det är här vi måste skapa tillgänglighet och konkurrens. Det är också den situationen som kommissionen reagerat på, och det är utifrån den situationen vi måste säkra de olika intressen som står på spel i den här frågan. Vårt främsta intresse är givetvis att hitta en konkurrensneutral situation som ger oss och andra aktörer reella möjligheter att kunna erbjuda tjänster. Men minst lika viktigt är att man säkrar de intressen som både och Boxer varit inne på, nämligen marknätets utveckling, konsumentintresset och ett effektivt frekvensutnyttjande. Syftet med regleringen är mycket bra, och vi stöder propositionen i den delen. Det gäller tillgänglighet och konkurrens. Lite mer preciserat kan man säga att det i propositionen sägs att den lösning man hittar genom samverkan mellan programbolagen inte får försvåra för eller hindra nya aktörer att etablera sig. De ska kunna etablera sig och verka på lika villkor. Det är en mycket bra utgångspunkt. Men det finns givetvis också ett men och det är att man, också explicit i lagtexten, måste säkra att det också kan omsättas i praktiken. Det är resultatet som räknas. Det innebär att den svenska staten/regeringen, som ytterst är ansvarig för att ha skapat det monopol vi ser i marknätet, också är ansvarig för att detta monopol bryts i praktiken. Detta bekräftas av kommissionens klagomål. Monopolet måste brytas upp i praktiken och inte bara på papperet. Kommissionens klagomål, som formellt anhängiggjordes , är en bekräftelse på att kommissionen inte tycker att förslaget ger tillräckliga garantier för att så verkligen sker. Låt det inte råda några tvivel om att kommissionens bedömning är baserad på det föreliggande förslaget. Det framgår av de offentliga handlingar som finns tillgängliga. Det som är ett potentiellt problem är att man, i stället för att i proposition och lagtext ge klara direktiv om hur man ska säkra konkurrenssituationen och övriga politiska mål med regleringen, har gett i uppdrag till programbolagen att säkra detta utan närmare direktiv om hur detta ska åstadkommas i praktiken. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV Det finns ett par riskmoment i de sammanhangen. Man inte bara ber utan i realiteten tvingar programbolagen att sätta sig vid förhandlingsbordet och diskutera. Programbolagen är egentligen i en konkurrenssituation och sådana former av samarbete mellan konkurrenter balanserar farligt nära det som kan betecknas som kartellverksamhet. Därmed inte sagt att det jag säger kommer att ske, men risken finns. Kartellverksamhet handlar alltså om att man otillbörligen byter information som kan verka hämmande på konkurrensen på marknaden, såsom prissamarbete och liknande. Det finns också många särintressen, och om de får ta överhanden i programbolagens diskussioner kan det i sig undergräva syftet med regleringen i förhållande till tillgänglighet och konkurrens och dessutom i förhållande till de andra intressena som vi talat om. Det i sin tur kan bidra till en snedvridning av konkurrensen och till att propositionens syfte i det avseendet förfelas. Dessa risker bekräftas också av analys. uttrycker klart att om man ska säkra syftet med propositionen behöver ett par saker göras. För det första är det grundläggande att krypterings- och betal-tv-funktionerna separeras, det vill säga krypteringsfunktionerna bör separeras från Boxer så att Boxer bedriver en ren betal-tv-verksamhet. På sätt och vis kan det beskrivas som att man går tillbaka till den gamla Sendamodellen. Det i sig är helt grundläggande för att uppfylla dessa syften, och det är även vårt främsta budskap här. Detta ligger också i kommissionens klagomål, där den formella grunden är just det monopol som Boxer fått till krypteringsplattformarna. Det kan inte upprätthållas. Vidare pekar man på behov i förhållande till processen för att undgå de risker som jag pekade på och som framgick av den bild jag tidigare visade. För att försöka åskådliggöra något som är komplext men viktigt vill jag åter använda den aktuella bilden på skärmen, som alltså visar den nuvarande situationen. Det är den första punkten som även pekat på. har alltså pekat på att man måste separera den tekniska plattformen från betal-tv, något som också vi menar är helt grundläggande för att uppnå syftet med propositionen. Orsaken till det är att det skapar en neutral part, en neutral teknisk operatör, i förhållande till dem som ska ha möjlighet att konkurrera på lika villkor. Det i sin tur skapar en dynamik mellan oss som paketerar (dvs. betal-tv-operatörer), programbolag och operatören av den tekniska plattformen. Detta framgår av den nedre delen av bilden. Betal-tv-kanalerna kan också välja att gå direkt till den tekniska operatören och be att deras sändningar ska vara krypterade. Hur påverkar då detta konsumenten? Utgångspunkten enligt god konkurrensteori är att det skapar mångfald för konsumenten. Och är väl allt frid och fröjd? Nej, så enkelt är det inte. Här håller jag helt och hållet med om det som både och Boxer sagt tidigare och som delvis också sade i sin utredning . Marknätet är speciellt och utgör en klart begränsad resurs jämfört med andra plattformar som kabel och satellit. Detta ställer särskilda krav på hur vi OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 hanterar situationen i marknätet för att kunna uppfylla de syften jag nämnde tidigare. Det gäller såväl konkurrensneutralitet som konsumentintresset, ett effektivt frekvensutnyttjande, marknätets utveckling samt incitament för investeringar. Detta garanteras av en neutral aktör som sköter tekniken eftersom man då också kan garantera att hela operationen baseras på ett krypteringssystem. Därmed undviker man problemet med konkurrerande krypteringssystem och att kunderna ska ha olika boxar och olika kort. På kortet som ger kunderna tillgång till betal-tv finns ett mikrochips, precis som på de nya legitimationskort vi har. Det mikrochipset har kapacitet för att kunna delas in i zoner, vilka i sin tur kan delas in i förhållande till dem som vill konkurrera. Det innebär att hushållen på ett och samma kort kan få tillgång till samtliga tjänster som finns i marknätet, samtliga betal-tv-operatörer och de kanaler som distribueras. Det säkrar konsumenternas intresse. En sådan lösning säkrar att konsumenterna inte riskerar att bli inlåsta, för när man frigör och lägger upp en del av den tekniska värdekedjan på en neutral aktör fråntar man oss betal-tv-operatörer kontrollen över de sista delarna i den tekniska värdekedjan, boxen och kortet. Det betyder att vi inte heller kan låsa in kunderna. På så sätt skapar man alltså en neutral plattform för kunden, som bara behöver byta box om han eller hon vill ha en box med högre prestanda. En neutral teknisk operatör jag vill gärna säga några ord om det ska främja marknätets utveckling och konsumentintresset samt även investeringen. Investeringen kan med en neutral aktör fokuseras, och det är den neutrala tekniska plattformsoperatören som tar betalt för de tjänster som vi betal-tv- operatörer och programbolagen vill utnyttja. Det är viktigt att man hittar en konkurrensneutral fördelning av kostnaderna, och det sköts bäst av en neutral aktör. Den neutrala aktören, som är ansvarig för den tekniska plattformen, tar emellertid av oss andra ut det pris som behövs för att investera i marknätet och säkra en fortsatt god utveckling i marknätet. Med de ramar som en neutral aktör ger, med ramar för den konkurrens som ska ske, kan man dra nytta av konkurrensens fördelar, vilket kommer att bidra till produktutveckling och prispress. Dessutom innebär det en utökad efterfrågan på innehåll och kvalitet, vilket ju skapar behov av ökad transmissionskapacitet. Det i sig pressar fram utvecklingen vad gäller bättre komprimeringsstandarder som gör att man mer effektivt kan utnyttja det frekvensutrymme man har. Jag skulle också vilja säga att teknikskiften underlättas. Det vi nu talar om gäller övergången från MPEG-2 till MPEG-4 där MPEG-4 är en nödvändighet för att bättre kunna utnyttja frekvenserna, oavsett om man vill använda dem till hd-tv, extratjänster eller fler standardkanaler. Det är vår absoluta övertygelse att en rejäl konkurrenssituation mellan betal-tv-aktörer är det bästa också för konsumenten. Då blir den övergång som innebär att alla boxar i marknätet behöver bytas ut för att kunna hantera MPEG-4 också en konkur- 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV rensparameter mellan oss betal-tv-operatörer. Vi går alltså in och subventionerar boxarna på samma sätt som skett på parabolmarknaden och som sker på mobiltelefonmarknaden. Om vi inte får en fungerande konkurrens i slutkundsledet, att det alltså bara finns en betal-tv-operatör, kommer kostnaden att i slutändan hamna hos konsumenten. De flesta konsumenter i landet känner över huvud taget inte till att det kommer att bli nödvändigt för dem att byta box . Jag skulle vilja tillägga att även här säkras hushållens intresse eftersom de tillförsäkras enkel tillgång till alla tjänster över ett enda kort och utan att behöva byta box. Låt mig avsluta med att säga att propositionen har ett gott syfte. Den har dock visat sig ha vissa problem, nämligen att det skulle behövas ytterligare underlag och motivering till att vi får en separation mellan teknisk plattform och betal-tv-verksamhet. , : Jag är direktör för affärsutveckling vid Com Hem och har under mitt ansvar bland annat regulatoriska frågor. Även vi vill tacka för möjligheten att presentera vår syn. Jag tänkte dels lite kort berätta om Com Hem, dels redogöra för vår syn på marknaden och även på det föreliggande förslaget. Com Hem opererar kabel-tv i och når av landets hushåll. Förutom våra tv-tjänster har vi även bredband och telefonitjänster. levererar vi också digital-tv. Vi erbjuder 130 kanaler och är ensamma om att ha en så kallad à la carte-lösning, det vill säga att man kan välja en och en av dessa kanaler; man har alltså full valfrihet. Vi har ungefär 370 000 digital-tv-kunder, vilket ger oss av digital-tv- marknaden. Jag tittade på Mediavisions senaste Q 3-siffror, och de visar att vi delar den siffran med och Viasat, alltså, medan Boxer har Om vi tittar på det som har hänt på marknaden ser vi att två typer av teknologi vuxit snabbare än andra. Den ena är marksänd tv och Boxers framgångar. Den andra är Telias ip-tv. Vi har alltså kunnat se en kraftig tillväxt av nya teknologier. Marknaden präglas av en mycket hård konkurrens mellan infrastrukturer, något som också EU tittat på när man tagit bort marknad 18. Vi ser det i den rapport som och tillsammans kom med . Där talas om vikten av plattformsbaserad konkurrens och parallella strukturer och alternativ för kunderna samt att det är det som driver utvecklingen framåt snarare än återförsäljarkonkurrens. En enkel parallell till det är förstås energimarknaden och dess avreglering i . Om vi tittar specifikt på det framlagda förslaget anser vi att det är viktigt att upprätthålla investeringsviljan i nätet. Skälen till det är två. Det mest uppenbara skälet är att slutkunderna ska gynnas och utvecklingen i detta nät inte hämmas jämfört med andra nät. Därför är det viktigt att även de får dra nytta av nya teknologier. Det andra skälet är att denna marknad måste kunna kon- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 kurrera med alternativa marknader just för att kunna upprätthålla plattformskonkurrensen. Det gäller att hålla tungan rätt i mun när man talar om saker som krypteringssystem och annat, som även tidigare talare tagit upp. En differentiering från leverantörens sida får inte omöjliggöras på grund av att man sätter en teknikstandard på en lägsta gemensam nivå. I så fall hamnar vi i en situation som innebär att kunderna i slutändan missgynnas. Den här samverkansmodellen tycker vi är anmärkningsvärd, vilket är ett ganska slitet uttryck , men det är ett lite anmärkningsvärt sätt att organisera det hela på. Till och med pekar på avigsidorna i form av kartellbildning och annat. Vi ser också en stor risk för ökad vertikal integration, alltså att bolag som har både programrättigheter och operatörsfunktioner får ett försteg. Vi operatörer som inte har egna programrättigheter bjuds så att säga inte till bordet för diskussion, utan kravet är att man kommer från just programbolagssidan. Det gäller att komma ihåg att vissa av de aktörer som sitter runt bordet har ett operatörsintresse. Den tredje synpunkten vi har på samverkansmodellen gäller etableringsfriheten. Frågan är alltså om man verkligen erbjuder det eller om det sker ett selektivt urval. , : Jag är vd för . Viasat är en betal-tv- operatör, vilket en del av er känner till. Det är en av flera operatörer med ambitionen att finnas tillgänglig i det digitala marknätet. Som sådan har vi naturligtvis varit intresserade av att följa utvecklingen vad gäller frågan om tilldelning av tillstånd i det digitala marknätet. En första notering man kan göra med anledning av att det över huvud taget finns tillstånd till det digitala marknätet är att det är beroende av att frekvensutrymmet är begränsat. Om det inte hade funnits ett begränsat frekvensutrymme hade det sannolikt inte behövts några tillstånd. Då hade det stått var och en fritt att agera på denna marknad precis som på vilken annan marknad som helst. finns ett begränsat frekvensutrymme, och det finns ett behov av tillstånd. Jag vill därför börja med att säga att jag stöder regeringens förslag om att det är programbolagen, det vill säga tv-kanalerna, som ska tilldelas tillstånden. Då kan det också vara logiskt att det är programbolagen som ska komma överens om en hel del av de tekniska bitar som krävs för att få det hela att fungera. Med detta sagt kan jag konstatera att jag egentligen diskvalificerat mig själv till att vara här och ha synpunkter på processen. Jag blev faktiskt lite förvånad när jag fick inbjudan, men jag tackar för den och hoppas att jag kan svara på eventuella frågor för att klargöra saker och ting. När det gäller mediepolitiska mål för marksänd tv har ställt upp ett antal mål för marksänd tv, vilket ni säkert känner till. Det är yttrandefrihet, informationsfrihet, mångfald, konsumentvänlighet, effektivt frekvensutnyttjande, konkurrenskraft och kostnadseffektivitet. Viasat delar dessa värderingar fullt ut. Vi tycker att dessa målsättningar är mycket bra. 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV Det har uppstått en del frågetecken under resans gång då man talat om konkurrens i marknätet vad gäller dubbelsändning och viss teknisk inlåsning. Jag ska försöka beröra de frågetecknen lite grann och se om vi kan reda ut dem. Låt mig även kort ta upp propositionen. Regeringen beslutar om sändningsutrymme som ska användas till digital marksänd tv. Sändningstillstånd beviljas, utom för public service, av Radio- och . De kommersiella tv-företagen beslutar själva hur sändningarna ska finansieras, fri- eller betal-tv, som Per nämnde tidigare. Flera företag ska kunna tillhandahålla abonnemang på betal-tv-kanaler i marksänd tv under förutsättning att tillgängligheten till det samlade programutbudet är god. Programföretagen ska samverka tekniskt så att tillgänglighet och konkurrens främjas. Det är också möjligt för Radio- och att meddela tillstånd i frågan. Viasat är alltså en betal-tv-operatör. Således ligger fokus i dessa frågor för vår del på det som är av lite mer teknisk karaktär. Det verkligt viktiga är att man säkerställer tillgängligheten så att det hela blir enkelt för kunderna, alltså en okomplicerad och smärtfri process. När det gäller programföretagens roll i samverkan behöver vi kanske inte gå igenom det så väldigt mycket i detalj. Jag kan bara konstatera att min tolkning när jag har tittat på programföretagens roll är att de i väldigt stor utsträckning har fått möjligheten att kontrollera sin egen framtid, sin egen distribution, tillgänglighet med mera genom den här samverkansprocessen. Det torde man som programbolag tycka är bra. Radio- och uppdrag behöver vi inte heller gå in på. Det har redan diskuterats här . Man kan sammanfatta med att det här är en normal myndighetsutövning som finns i flera andra branscher. är ett annat exempel. Vi är helt övertygade om att Radio- och har väldigt bra kompetens att sköta den här myndighetsutövningen. Vad är teknisk samverkan, och vad är inte teknisk samverkan? Vi har varit inne på det lite . Teknisk samverkan är multiplexering, åtkomstkontroll, kryptering, kortkontroll, elektroniska programguider och API som är ett system för interaktiva tjänster. Vi har också det som är abonnemangsförsäljning och inte av teknisk natur. Det är prissättning, marknadsföring och försäljning. Det är viktigt, som en generell kommentar här, att dela på de två områdena. Vad är teknisk samverkan, och vad är inte teknisk samverkan? Det viktiga i allt det här är givetvis att säkerställa tillgänglighet för kunderna. Positionen är förhållandevis tydlig den är väldigt tydlig. Vi stöder propositionens syfte att skapa en konsumentvänlig lösning med hög tillgänglighet. Hur säkerställer man då den tillgänglighet som jag nu har pratat lite om? Det finns ett antal saker som är ganska viktiga för att det här ska bli en konsumentvänlig lösning med hög tillgänglighet. Det är en gemensam teknisk standard, det vill säga inte så att vi har egna krypteringssystem för respektive OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Det handlar om en gemensam krypteringslösning, det vill säga inte någon typ av simulcrypt. Det handlar om en enkortslösning så att kunderna slipper byta kort och hålla på med det. Det är komplicerat och jobbigt för kunderna. Så vi ska inte ha flerkortslösningar. Öppna nät är något som underlättar för kunderna. Således ska vi inte ha stängda nät. Det är viktigt med tillträde till nät och åtkomstkontroll så att man som kund kan ha abonnemang från flera olika operatörer om man så önskar. Vi har pratat om att många har abonnemang både i sommarstuga, båt, hem och vad det nu kan vara. Det är viktigt att man kan ha valfrihet på alla de här ställena när man vill titta på tv. Så utestängning vill vi inte ha. Det ska vara konkurrensneutrala och lika villkor. Dominerande aktörer som ställer upp villkoren ska vi inte ha. Det har vi berört tidigare, men det är att säkerställa tillgängligheten för oss. Samtliga de frågorna ligger inom Radio- och område. Vad gäller öppna nät ska jag av tidsskäl inte gå in så mycket på det. Men det är viktigt att det finns en öppenhet med tillgänglighet i näten. Propositionen är tydlig och bra. Den skapar drivkrafter för utveckling. Vi behöver inte gå in på vad konkurrens gör för utveckling. Jag tror att många av oss har en övertygelse om att konkurrensen underlättar utvecklingen, innebär ett mer varierat utbud mot kunderna och lägre priser sannolikt. Drivkrafterna när det gäller tjänsteutveckling som vi också berört här blir givetvis starkare med konkurrens. Det handlar om hd-tv, interaktiva tjänster och vad det nu må vara. Vad det gäller subventioner av hårdvara har vi hört att det finns en stor mängd kunder som kommer att behöva byta ut sina boxar . Det är klart att om operatörerna kan vara med och underlätta den utvecklingen är det positivt för kunderna. Jag upplever tv-branschen som förhållandevis samstämmig. Vi får se vad bedömningen av det blir. Jag har noterat att även kollegan i många avseenden är överens om detta. Då är frågan om propositionen uppfyller de mediepolitiska målen. Vi tycker att den gör det. Vi tycker att den är ganska tydlig och uppfyller de mediepolitiska målen, vilket är glädjande. Ordföranden: så mycket! Då har vi ett utrymme i vårt program för frågor från utskottets ledamöter till dem som har haft ordet i första hand. (): Det är en fråga till Radio- och . Hur bedömer man viljan till samarbete som är ett av villkoren i propositionen? , Radio- och : Vi har, som sagt var, träffat programbolagen i två omgångar, i samband med lagrådsremissen och efter propositionen. Vi bedömer att det finns en god vilja hos programbolagen att komma överens. (): Hur gör ni den bedömningen? I vilket fall skulle ni bedöma att det inte finns en sådan vilja? , Radio- och : Som sagt var träffar vi programbolagen och diskuterar de här frågorna. Vi har även träffat operatörerna som har upp- 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV Den samlade bilden är att det finns en vilja att komma överens. Men som också har framkommit av övriga talare här finns det lite olika intressen från olika aktörer. Så det är inte helt oproblematiskt. Det är svåra avvägningar man har att göra. Det har framkommit när man har hört de olika operatörerna berätta om det hela. Så visst finns det svåra frågor, men jag tror att det finns en vilja hos programbolagen att komma fram till en lösning. De vill ju ut med sina program till konsumenterna. Det är deras intresse. i (s): Tack för en bra redogörelse överlag här! Det har nämnts väldigt mycket om frekvenserna, hur viktigt det är för att komma vidare i den tekniska utvecklingen. Någon av er nämnde en gemensam teknisk standard. Det är klart att om frekvensutrymmet minskar kanske det finns en risk att utvecklingen lägger sig på en miniminivå. Det var det någon av er som sade. Jag undrar om det är en fråga som Radio- och har stött på? Vad gör ni för bedömning när det gäller att komma långt fram i en samverkanslösning? Vad har frekvenserna för roll i detta? , Radio- och : Det är mycket teknik över huvud taget när man kommer in på de här frågorna. Den första teknikfrågan handlar om åtkomstkontrollsystemen, att man har gemensamma åtkomstkontrollsystem. Om man inte har det finns det risk för att som flera har berört man måste ha olika kort. Kanske måste man till och med byta ut boxarna. Det är en teknisk fråga. När det gäller den andra frågan om standarder handlar det om utsändningen, om man ska övergå från MPEG-2 till MPEG-4. MPEG-4 finns på andra plattformar. I och inför man MPEG-4 direkt. Om man inför MPEG-4 finns det betydligt mer utrymme. De frågorna diskuterar vi med programbolagen och med operatörerna. Vi kommer sedan att göra någon form av ställningstagande. Innan vi slutligen gör det avvaktar vi givetvis beslut i frågan. (): Jag har en följdfråga. Vilken tidsperiod handlar det om? Hur lång utsträckning blir det på övergången mellan MPEG-2 och MPEG-4?