rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — i län har bedömt att regelverket för det fisketuristiska företagandet i sötvattensområdena gör att det kan öka i snabb takt. Enligt både Fiskevattenägarna och Sportfiskarna har beslutet om det fria handredskapsfisket satt djupa spår och lett till stor ilska hos skärgårdsbefolkningen. I bl.a. län har ägarna av fiskevattnen sett detta som en konfiskation från statens sida. Ersättning utgick till fiskerättsägarna, men bara i förhållande till förlusten av tidigare inkomster från t.ex. försålda fiskekort, vilket var en skillnad jämfört med hur det gick till när staten löste ut fiskevattenägarna på västkusten.537 Detta har lett till en del konflikter. Från Fiskevattenägarna uttrycks det på följande sätt: Skärgårdens fiskevattenägare uppfattade det fria fisket som stöld av enskild egendom och som ett kränkande intrång. Fiskevattenägarna har i uppföljningen framfört att lag fick störst konsekvenser i sydöstra längs kusten från till . 536Hushållningssällskapet Kalmar-Kronoberg-Blekinge, e-brev . 537På köpte staten ut fisket . Alla fiskevattenägare fick en schablonersättning. bundet menar att ingen utveckling har ägt rum inom dessa områden sedan lagen infördes och att ingen fiskevård har genomförts. Det har enligt Fiskevattenägarna varit svårt att få i gång fisketurism i detta område, bl.a. eftersom fiskevattnen inte ger ägarna några inkomster. När beslutet fattades sågs fisket från statens sida enbart som en rekreationskälla, inte som grunden för en näring. Det var tillgänglighetsbehovet som styrde det statliga beslutet. Fiskevattenägarna menar att staten inte har levt upp till sitt fiskevårdsansvar och att lagen bör harmoniseras och gå in i fiskevårdslagen. Lagstiftningen ses som ett hinder för fortsatt utveckling av fiskevattnens förvaltning och utgår inte från att fiskevattenägarna är företagare. Vid intervju med företrädare för har däremot framförts att det fria handredskapsfisket på ostkusten har haft positiva resultat och konsekvenser för dels fisketurismföretagen, dels för fritidsfiskarna. För fritidsfiskare på ostkusten var det tidigare svårt att veta vilka vatten som var privata, var man kunde köpa fiskekort etc. Friluftsintresset var stort och det uppstod ett tryck på att tillgängliggöra fritidsfisket i skärgården. Sportfiskarna menar att det fria handredskapsfisket även har lett till en stark tillväxt av fisketurismföretagen på ostkusten. I t.ex. finns det 23 fisketurismföretag. Företagen uppges ha lagt upp sina utflykter så att de täcker stora områden och olika fisken i olika delar av skärgården, vilket enligt Sportfiskarna har möjliggjorts genom det fria handredskapsfisket. Det skulle vara omöjligt om ett antal olika fiskekort skulle lösas då skulle dessa turismföretag dö ut. Fiske i vatten ovan odlingsgränsen Vattnen i de svenska fjällen är både statligt och privat ägda. Staten förvaltar i huvudsak de vatten som är belägna inne bland fjällen medan de privata återfinns i anslutning till de bebyggda fjälldalarna. De sistnämnda ingår ofta i fiskevårdsområden som också upplåter fiske. Ungefär hälften av de statliga vattnen upplåts för sportfiske. Dessutom upplåts vatten för husbehovsfiske åt ortsbor. De renskötande samerna har i sin tur rätt att fiska i samtliga vatten i fjällområdet ovan odlingsgränsen, men bedriver i huvudsak sitt fiske i särskilda sjöar, s.k. undantagsvatten.538 När det gäller fisket ovanför odlingsgränsen har det funnits ett antal olika former för upplåtelse. finns det ett system med exklusiv rätt för samebyar att fiska i undantagsvattnen. I och med att en förändring av upplåtelseformerna gjordes 1993 minskade andelen undantagsvatten i . Andra former av upplåtelse som inkluderat möjlighet till nätfiske har varit skattefiske samt långtidsupplåtelse till fiskevårdsföreningar, fiskecamper och enskilda. I och med förändringen 1993 har en ökad restriktion införts på många av dessa vatten, t.ex. nätfiskeförbud eller reglerat antal nät och minimimått på fångad fisk. Antalet tillstånd i som kan klassas som husbehovsfiske har minskat till ca 650, en minskning med på sju beslutar om omfattningen av och villkoren för fiskeupplåtelser. Det har alltid förekommit en allmän upplåtelse i form av kortfiske i särskilda vattendrag på statens mark ovanför odlingsgränsen. Den förändring som skedde 1993 har inneburit att antalet fiskedygn med handredskap har ökat i . Antalet ligger nu på ca 40 000 fiskedygn . Det totala värdet av kortförsäljningen på statens vatten i det västerbottniska fjällområdet uppges ligga på ca , men siffrorna varierar mellan åren. Fiskevatten ovanför odlingsgränsen är attraktiva på grund av riklig förekomst av och öring. Enligt Jakt- och fiskerättsutredningen finns ca 5 700 sjöar och tjärnar i de västerbottniska fjällen. Av dessa bedöms 1 000 som attraktiva för fiske. En tredjedel av dessa är inte upplåtna, eftersom de bedöms som särskilt känsliga med hänsyn till rennäringen eller naturvården. 120 fiskevatten undantas för samebymedlemmars fiske. Andelen är beräknad utifrån en bedömning av samebymedlemmarnas behov. Samebymedlemmarna bedriver nätfiske i dessa sjöar. I de övriga fiskevattnen upplåter fiskerätt. Detta sker på följande sätt: Genom upplåtelse till ortsbor om fiske för husbehov. Det fiske ortsborna i huvudsak ägnar sig åt är nätfiske. lämnades tillstånd till 750 ortsbor att fiska för husbehov. Genom försäljning av fiskekort till allmänheten. var det fråga om ca 44 000 sportfiskedygn. Genom upplåtelse av fiskevatten till turistföretag. I uppföljningen har flera aktörer i pekat på problem vad gäller statens vatten ovan odlingsgränsen. Från Lapland Fishing och har framförts att det har varit oklart hur dessa vatten kan nyttjas. Det är t.ex. oklart vilket inflytande som samebyarna ska ha och vilka möjligheter som andra företag ska ha. Det uppges därmed vara svårt för företag inom fisketurismen att få förvalta vatten. I intervjuer med företagare och andra har framförts att det inte finns någon långsiktighet i hur vattnen förvaltas, vilket leder till otrygghet och att inga investeringar görs. Man menar att staten har varit rädd för att besluta för vem som fisket ska vara tillgängligt. Företagen menar att det är viktigt att staten en gång för alla bestämmer sig och gör det möjligt för företagen att använda vattnet för fiskturismen. Staten bör möjliggöra för företag att förvalta fiskevatten på affärsmässiga grunder. Detta skulle bidra till en långsiktig utveckling osäkerhet och många diskussioner tar onödig energi från företagandet. En av de intervjuade tjänstemännen i menar att en statlig insats skulle kunna vara att bygga några få men mycket bra anläggningar i fjällen som tillsammans med tillhörande jaktmarker och fiskevatten kunde utarrenderas till jakt- och fisketurismföretag. Både från lokala fisketurismföretag och bl.a. framförs att ett problem är tillgången på fiske i statliga vatten. Fisketurismföretagen har ingen rådighet över resursen. Ett företag vet aldrig hur många fiskare som finns på olika platser, vilket gör det svårt att sälja fisket. Det finns en förståelse för att i sin förvaltning av vattnen också måste se till det allmänna fisket, men det är viktigt för alla med ordning och reda. Företagen menar att det gäller att hitta former för att samverka mellan fisketurism och rekreationsfiske. Vidare har framförts att det är svårt för företag att kunna erbjuda fisk i vatten som förvaltas på ett affärsmässigt sätt eftersom resursägarna inte ser sina fiskevatten som en möjlighet till ekonomisk avkastning. Staten upplevs enligt flera aktörer i vara en klumpig förvaltare. Från Seff konstateras att fjällområdet är en fjärdedel av totala yta och har en enorm potential för utveckling av fisketurism. Förbundet framför vidare: Tyvärr hämmas en sådan utveckling av urgamla lagar och regler som i stället för att skapa utrymme för utveckling bidrar till utarmning av resursen fisk. Se över alla lagar och regler som hindrar en fisketuristisk utveckling i dessa områden. En ändring av detta urgamla regelverk skulle göra det möjligt att skapa hundratals riktiga jobb i fjällområdena.539 I uppföljningen har framförts att det är svårt att få bygglov för turistanläggningar på de platser som är mest attraktiva ur fisketuristens perspektiv, dvs. nära sjöar och vattendrag. Strandskyddet hindrar att anläggningar byggs nära vattnet. betonas från en av de intervjuade i att strandskyddet av naturliga skäl också är viktigt för näringen och möjligheten att attrahera fisketurister. Även en av de intervjuade aktörerna i sydöstra lyfter fram strandskyddsbestämmelserna som ett hinder för etablering och expansion. menar att strandskyddsbestämmelserna måste luckras upp för att möjliggöra en skonsam byggnation av uthyrningsstugor och serviceinrättningar i attraktiva strandnära lägen.540 Exempel från : Lapland Fishing pågick flera fiskeprojekt i . Sammanlagt satsades i dessa projekt. startades ett nytt projekt, Lapland Fishing, genom att alla som varit med i de tidigare projekten samlades vid ett stormöte i . En vision togs fram och mål sattes upp. En förstudie gjordes i samarbete med aktörer i . började projektet med visionen att fisketurismnäringen skulle bli etablerad i . Som mål ställdes upp bl.a. att projektet skulle resultera i 6 nya företag, 20 nya arbetstillfällen, att branschen skulle få lönsamhet och 539Sveriges Fisketurismföretagare, e-brev . 540Hushållningssällskapet , intervju och och Kalmar-Kronoberg-Blekinge, e-brev . kunna göra investeringar samt att distributionen och återförsäljarledet skulle fungera. Projektet har pågått och haft en budget på , vilket till hälften har finansierats genom EU-medel. har varit projektägare. Följande aktiviteter har ingått: Resursåtgärder (), bl.a. utsättning av lax, vård av fiskevatten, produktutveckling och insatser för ökad rådighet, att upplåta vatten på kundanpassade villkor. Marknadsföring (), bl.a. att upparbeta goda kanaler till slutkund, inklusive internationella kunder. Entreprenörskap (), bl.a. att anordna företagsutbildningar och att ta fram kvalitetskriterier m.m. Från projektledningen uppges att det har varit svårt att mäta vad som är de direkta resultaten av projektet, men man gör bedömningen att den utveckling som har skett i till stor del kan härledas till projektet: 50 fler företag, vilket motsvarar ungefär en fördubbling av antalet fisketurismföretag i länet. finns 95 fisketurismföretag. Fisketurismen har gett mer än ca 100 nya årsarbeten. Lönsamheten inom branschen är enligt företagen si och så. Många företagare uppger t.ex. att de har svårt att ta ut en skälig lön. Återförsäljarledet har varit skakigt, men det finns. Det bolag som har använts (Topten) ombildas nu till Great Swedish Nature med nio över hela landet som ägare. Bolaget arbetar med företags- och produktutveckling inom bl.a. småskalig turism. Genom bolaget samordnas resurserna kring marknadsföring och försäljning. Organisationen och Fiskegille har bildats med ca 20 medlemmar för att fortsättningsvis föra fisketurismföretagens talan. Ett antal av företagen i kombinerar jakt- och fisketurism. Det är viktigt att det finns en organisation för att arbeta vidare när projektet upphör . Inte minst är det viktigt med långsiktighet i marknadsarbetet. Från projektet menar man att fisketurismnäringen nu är etablerad i , men att den potential som finns i länet ännu inte utnyttjas fullt ut. av tillgången förvaltas av fisketurismföretagen. Efterfrågan på fiskeupplevelser bedöms vara god och från projektet upplevs att det finns en fortsatt stor utvecklingspotential. Från projektet framförs att det inte längre räcker att bara presentera att det finns gott om fiskevatten i och sedan lämna telefonnummer till fiskevårdsområdet där turisten kan köpa fiskekort. Utländska turister har inte nappat på det det behövs en struktur. fanns ingen organiserad återförsäljning med inriktning på den internationella marknaden. Eftersom små turistanläggningar inte kan påverka en europeisk marknad har ett återförsäljarnätverk byggts upp, vilket har kontakt med resebyråer och agenturer i andra länder. Från de utländska agenterna framförs också önskemål om att man ville arbeta gentemot ett bolag i . Inom projektet har man arbetat aktivt genom agenter och t.ex. bjudit hit journalister. har man kontakt med tio aktiva agenter. Totalt 2030 anläggningar i är med i detta, varav tre till fyra i . Det uppges från projektet att det endast är företag av högsta kvalitet som har gått ut på den internationella marknaden. Från projektet betonas att det är viktigt att turistföretagen är lojala mot agenterna. Systemet bygger på att agenterna får provision. Priset gentemot kunden bör vara detsamma oavsett om resan har köpts genom agent eller direkt. In- ternetbaserad bokning utvecklas . De erfarenheter som har gjorts är bl.a. att de utländska gästerna vill bo i stugor med hög standard, inte på hotell. Det finns också en stor potential för gäddfiske. En fördel med detta fiske är att det inte möter något lokalt motstånd. Det är främst turistföretag i fjälldalarna med strömmande vatten och flugfiske som har lyckats. Framgångsreceptet har enligt projektet varit att ha en kvalitetsprodukt kombinerat med god mediebevakning och en duktig entreprenör. En av de agenter på kontinenten som säljer fisketurism i säljer ca 8001 000 resor till , varav högst 100 går till norra . De långa avstånden verkar avskräckande. Från agenten uppges att kunderna har särskilda önskemål och att det är viktigt att uppfylla kraven. Besökarna förväntar sig vildmark och vill inte ha besöksmål där det är för många turister. De flesta vill ha stugor i lugna områden. Från början hade kunderna orealistiska förväntningar på fisket i . Volymen på det resande som agenten anordnar har minskat något, bl.a. på grund av konkurrens från andra länder och för att många turister själva ordnar sina fiskeresor till norra . Agenten inriktar sig därför alltmer på exklusiva fiskeresor som inte kan bokas på plats. Agenten arbetar enbart med lojala leverantörer, dvs. sådana som inte säljer billigare resor direkt till kunderna. Agenten arbetar mycket med journalister och visningsresor. måste man dessutom betala annonser för att få in artiklar i tidningar. Agenten menar att fördelarna med norra är ren natur, säkerhet, vildmark för den som inte är van vid vildmark, låga priser och bostäder med stil. Det är hög kvalitet och service hos företagen kunderna känner sig välkomna och vill återvända. Agenten uppger sig ha ett långvarigt samarbete med de lokala företagen. Det finns dock även nackdelar med norra . Där finns alltfler turister, anläggningarna blir större och värdarna på fiskecamperna hinner inte ta hand om sina gäster på samma sätt som . Det är förhållandevis små fiskeområden i ett så stort land, och fångsterna i laxfisket är små. Fisketrycket är högt i vissa områden och säsongen är kort. För agenten betyder få kunder att det blir höga kostnader och små inkomster för resor till norra . Vid intervjuer med aktörer inom fisketurismen i har pekats på svårigheten att få stöd till utveckling av näringen. Det har framförts att jämfört med yrkesfiske ges inga bidrag till investeringar i fisketurismnäringen. Fiskefonden ger inte medel till turistföretag och de övriga strukturfonderna ger inte bidrag till investeringar. En av de intervjuade tjänstemännen me- nar att staten bör möjliggöra bidrag till investeringar i anläggningar och utrustning motsvarande det som finns för t.ex. yrkesfisket. Från kommun har vidare framförts att staten ger förhållandevis litet stöd till turismindustrins utveckling. Från kommunen upplever man att staten har en negativ syn på export av turism. Exempel från bl.a. län: Det naturliga fisket Det naturliga fisket var ett treårigt projekt inom mål 5b Sydöstra vilket pågick i 20 kommuner i , , och . Länsstyrelserna i de fyra länen stod gemensamt som projektägare. Dessutom finansierades projektet av berörda landsting, kommuner och i län tillsammans med och deltagande företag. svarade på uppdrag av länsstyrelserna för administrationen av projektet. Totalt deltog sammanlagt ca 40 småskaliga landsbygds- och skärgårdsföretag samt större konferens- och semesteranläggningar i projektet. Vissa av företagen var renodlade fiskecamper, medan fisketurismen för andra utgjorde en större eller mindre del av verksamheten. Flera av företagen erbjöd förutom sportfiske även olika upplevelser kring kräftfiske och traditionellt fiske. Projektverksamheten bedrevs inom produktutveckling, utbildning och marknadsföring. Från projektet har framförts att entreprenörsutbildningar i fisketurism och det praktiska individuella produktutvecklingsarbetet har resulterat i att företagen har utvecklat en konkurrenskraftig fisketuristisk verksamhet av hög kvalitet. Fisketurismens omsättning och antalet gästnätter kopplade till turistfisket uppges ha ökat stadigt inom företagsgruppen. Ökningen åren 19981999 var vad gäller fisketurismens omsättning , antalet gästnätter kopplade till turistfisket och servicetjänster kopplade till fisket . skapades åtta årsarbeten inom berörd företagsgrupp och hos underleverantörer i närområdet. Hos merparten uppges dessutom utvecklingen ha medfört att sysselsättningstillfällen har kunnat bibehållas inom företaget och i bygden. utvecklades ett nätverk mellan de deltagande företagen där man på olika sätt samarbetade och stödde varandra. Projektet övergick successivt i varumärket , och som en direkt effekt av projektet bildades Det Naturliga Fisket Ekonomisk Förening.541 Från bl.a. har framförts att den utvecklingsmodell som togs fram inom ramen för Det Naturliga Fisket var framgångsrik och ledde till ett genombrott för fisketurismföretagandet i regionen. växte enligt fisketurismen fram som huvudnäring hos flera av de familjeägda jord- och skogsbruksföretag som gick igenom utvecklingsprogrammet. 541 Se bl.a. webbplatsen . Ett av de företag som var med i projektet finns på en skärgårdsö i . Företagarna deltog i projektets utvecklingsprogram och fick ett nätverk med andra intresserade. gick företaget med i Det Naturliga Fisket och lämnade man in en ansökan om bygglov för tre gäststugor med dispens från strandskyddet. handläggning beviljades dispens 2003 och hela anläggningen stod klar . Investeringen finansierades med landsbygdsstöd från regionförbundet i , investeringsstöd från och banklån. Företaget erbjuder sportfiskegäster en småskalig anläggning med hög personlig service, i huvudsak inriktad på gäddfiske. Första säsongen var beläggningen 1 400 gästnätter. Gästerna får endast ta upp den fisk som man äter på plats, och ingen fisk får tas med hem vid hemresan. Dessutom har hushållningssällskapen, Det Naturliga Fisket och landsbygdens organisationer bedrivit ett aktivt informationsarbete för att få fler landsbygdsföretag att upptäcka möjligheterna i fisketurismen. Parallellt arbetar man med att utarbeta lokala förvaltnings- och utvecklingsplaner för fiskevårdsområden, vilka enligt utgör en nödvändig plattform för ett rationellt fiskevårdsarbete, utveckling av fisketurism och övrigt nyttjande av fiskevattenresursen. Strukturstöden inom fiskeområdet har varit inriktade mot yrkesfisket och vattenbruket, men inom ramen för det svenska landsbygdsprogrammet har flera turistfiskeföretag erhållit stöd för bl.a. ombyggnad och renovering av byggnader på gården till boende och konferens, investeringar i båtar, bryggor etc. uppger att mycket av den fisketurismutveckling som genomförts i har passat in i och kunnat iscensättas med stöd av miljö- och landsbygdsprogram. Enligt har detta stöd varit mycket värdefullt. har pekat på att ett praktiskt problem är att handläggningen av projektstödet och tolkningen av stödreglerna har skiftat mycket mellan olika län, vilket har upplevts som ett problem. menar att utvecklingen av fisketurismen till sin karaktär är regional och sker över länsgränserna. Från efterlyses en enhetlig regeltolkning, och man har framfört att det vore önskvärt om i större utsträckning kunde ta ansvar för och underlätta även regionala projekt och inte enbart handlägga nationella projekt. I uppföljningen har vidare olika aktörer framfört att det är viktigt att fisketurismnäringen lyfts upp på samma nivå som yrkesfisket och vattenbruket då det gäller statligt stöd till fiskenäringen. 6.3.5 Utbildning och fortbildning för företagare inom fisketurism I uppföljningen har det från aktörer i de tre län som har ingått i uppföljningen framförts att det inte finns några bra etablerade utbildningar för företagande inom fisketurismen i dessa län. Det har konstaterats att det på gymnasieskolenivå finns en del utbildningar som kan vara relevanta, t.ex. naturbruksgymnasier, men i t.ex. finns inga utbildningar med direkt inriktning på ungdomar som vill bli egna företagare inom fisketurismen. Någon direktinriktad utbildning för företagare inom fisketurismen finns inte heller i . pekar dock på att Sportfiskeakademin i har en treårig gymnasieutbildning med inriktning mot fiskeguide och fiskevård samt en tvåårig eftergymnasial utbildning inom samma område.542 Inom gymnasieskolan i landet som helhet finns en handfull skolor som erbjuder utbildning mot det fisketuristiska området. Två exempel på detta är Forshagaakademin och Naturbruksgymnasium. Sportfiskeakademin i är ett specialutformat program som bygger på naturbruksprogrammet med inriktning mot sportfisketurism samt vatten- och fiskevård i olika former. Programmet syftar till att ge grundläggande kunskaper inom turism med huvudvikt mot sportfiske samt vatten- och fiskevård. Dessutom ska programmet ge goda kunskaper om entreprenörskap och företagandets villkor. Programmet syftar även till att ge en grund för fortsatt lärande i arbetslivet samt för vidare studier. Från programmet uppges vidare: Efter avslutad utbildning finns det förutsättningar att arbeta med sportfiske och vattenvård i många former. Förekommande arbetsgivare är fiskecamper, sportfisketurismanläggningar eller liknande företag. Dessa anläggningar behöver kompetent arbetsvillig personal som har de kunskaper och erfarenheter utbildningen ger. Exempel på arbete kan vara fiskeguidning. Kommuner och länsstyrelser är tänkbara arbetsgivare för dem som vill jobba med fiskevård. En del studerande hamnar inom detaljhandel och några väljer att starta sin egen verksamhet. Vi har tidigare studerande som driver egna företag inom sportfiskebranschen.543 En kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en specialdesignad utbildning som utformas i samarbete med arbetslivet för att leda till jobb. Inom fisketurism erbjuder Forshagaakademin en KY-utbildning med inriktning mot sportfiskenäringen. Denna utbildning uppges vara unik och möta stort intresse i omvärlden.544 I har Campus i från fått medel för en tvåårig utbildning i entreprenörskap inom jakt och fiske. Utbildningen vänder sig till den som vill arbeta professionellt som egen företagare eller som anställd inom fiske- och jaktturism med start . 542Länsstyrelsen i , e-brev och . 544Sveriges Fisketurismföretagare, e-brev . uppgift har utbildningen inte lyckats locka några studenter, varför den inte kommer att genomföras. Från i uppges att inom fisketurism har kurser anordnats av inom projektet fishing. Det finns även andra exempel på utbildningar inom området. Fisketurismföretagare har i uppföljningen uppgett att de har upphandlat en vidareutbildning på sjöbefälsutbildning för fisketurismföretagare med medlemskap i . Fortsatta behov av utbildning och kompetensutveckling Att gå en utbildning kan ses som en investering, där företagaren ställs inför valet att investera i utbildning eller att investera i det egna företaget. I intervjuer med aktörer i har framkommit att för blivande företagare behövs i första hand en praktiskt inriktad utbildning eller handledning i hur man skapar, marknadsför, säljer och slutligen levererar lönsamma fisketurismprodukter. En sådan utbildning skulle innebära att man investerar i det egna företaget och i utbildning.