rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Syftet med övergången från schablonmodell till individuella avgifter Övergången från den tidigare schablonmodellen till den nuvarande försäkringsmodellen har genomförts som ett led i målsättningen att myndigheterna ska ha det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren (SOU 2003:85). Denna målsättning går att härleda till införandet av mål- och resultatstyrningen som bärande princip för den ekonomiska styrningen i staten . I och med införandet av mål- och resultatstyrning har statsmakternas styrning gått från detaljstyrning till beslut om mål och utgifternas fördelning över statsbudgeten. Myndigheterna får numera, till skillnad mot tidigare, själva avväga nyttan av att t.ex. anställa få men välkvalificerade och välbetalda medarbetare mot att anställa fler men mindre kvalificerade medarbetare, givet de mål som statsmakterna formulerat för verksamheten. Tanken har inte varit att statsmakternas reella styrning ska minska utan att styrningen ska bli mer effektiv genom att flytta fokus till beslut om mål och resurser samt till uppföljning av hur beslutade mål uppfylls. Vid övergången till mål- och resultatstyrningen infördes ramanslag för att finansiera myndigheternas förvaltningskostnader. godkände riktlinjerna för ramanslagens konstruktion . Ramanslagen inrymmer såväl lönekostnader som lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader och räknas upp inom ramen för det s.k. pris- och löneomräkningssystemet. Uppräkningen styrs av produktivitets- och kostnadsutvecklingen inom det privata näringslivet. utgick beräkningen av myndigheternas anslag från statsförvaltningens kostnadsutveckling, och myndigheterna garanterades full kostnadstäckning för ingångna löneavtal. Detta innebar att det saknades incitament att hålla tillbaka lönekostnaderna på myndighetsnivå. De statliga löneavtalen underställdes finansutskottets godkännande (prop. 1992/93:100). Genom övergången till institutionsspecifika tjänstepensionspremier från det tidigare schablonbaserade systemet finns det en koppling mellan arbetsgi- 1991/92:100, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128129. 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN varens beslut om anställningar och löner och nivån på arbetsgivarens pensionspremiekostnader. I det tidigare schablonsystemet var kopplingen svagare eftersom kostnadsökningar i form av ökade tjänstepensionspremier till följd av att en institution exempelvis anställde fler dansare delades av samtliga institutioner som ingick i schablonsystemet. 3.4 Pension reglerad i kollektivavtal vid fria grupper finns kollektivavtal som reglerar avsättningen av för de anställdas tjänstepensioner vid de fria teater- och dansgrupperna. Inom teaterområdet har kollektivavtal tecknats av Teatercentrum och och ingår i avtalspensionen SAF-LO17. Inom dansområdet har motsvarande avtal tecknats av och . Kollektivavtalen har sämre täckning på dansområdet än på teaterområdet (2008). och LO beslutade att stegvis höja premien från till . Pensionspremierna förvaltas av förvaltaren Fora, som ägs till hälften av och till hälften av LO. Vid de fria grupperna finns det till skillnad från vid institutionerna med statligt stöd inga förmånsbestämda inslag i det kollektivavtal som tillämpas som ger scenkonstnärerna en möjlighet att ta ut en pension före 65-årsdagen. Förutom avgifter för personalens tjänstepension innefattar kollektivavtalen även en skyldighet för arbetsgivaren att betala avgifter för olika försäkringar som berättigar till ersättning om den anställde blir sjuk, skadad eller omkommer. Staten har ökat anslaget till de fria grupperna med syfte att underlätta för grupperna att tillämpa gällande kollektivavtal vad gäller löner och pensionspremier m.m. förstärktes det statliga stödet till de fria grupperna med , vilket gjorde det möjligt för att vid bidragsgivningen till de fria grupperna bl.a. ge ökat utrymme för grupperna att kunna tillämpa rimliga arbetsvillkor. Totalt uppgick statens bidrag till de fria teatergrupperna till . Under uppgick bidraget till fria dansgrupper och koreografer till , och bidraget till fria musikgrupper uppgick till . Totalt summerade detta till . I budgetpropositionen redovisade regeringen att det enligt bedömning fortfarande var svårt för flertalet grupper att klara av att finansiera avtalsenliga löner, pensionsåtaganden m.m. har som kriterium för sin bidragsgivning att de fria grupperna ska erbjuda sina anställda kollektivavtalsliknande villkor. I rapporten av villkor och riktlinjer för bidragsgivningen till de fria teater- och dansgrupperna skriver myndigheten att grupperna vid bidragsansökan ska ange i vilken utsträckning kollektivavtalsmässiga löner tillämpas och pen- 17 Även kollektivavtalen för SVT/UR, SR/UR, Film-, tv- och videoinspelningsavtalet, privatteatrarna, biografområdet och talboksinläsarna ingår i Avtalspensionen SAF-LO. 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 Samtliga grupper som får bidrag från rådet och som betalar löner till anställda uppger att de uppfyller dessa krav. Kraven har därmed, enligt myndigheten, i praktiken kommit att tillämpas som en förutsättning för bidrag till de fria grupperna (2006). Enligt utredningen i kulturpolitiken, som publicerade , har andelen grupper som tillämpar kollektivavtal ökat (). Myndigheten konstaterar dock att det är långt kvar till målet att alla grupper ska tillämpa kollektivavtalsliknande villkor. drar slutsatsen att grupperna saknar medel för att täcka de personalkostnader (löner, sociala avgifter och pensionsavsättningar) som kan anses skäliga. För att uppnå skäliga villkor skulle stödet till de fria teatergrupperna antingen behöva fördubblas eller endast fördelas till hälften av de verksamma grupperna, enligt myndighetens beräkningar18. Som en del i kulturutskottets uppföljning har den fria gruppen besökts. Vid besöket framkom att teatern betalar löner, pensionspremier och försäkringar enligt gällande kollektivavtal. Kostnaderna för till personalens tjänstepensioner och avtalsförsäkringar har ökat från att i stort sett ha varit obefintliga till 2007, vilket motsvarade av teaterns totala kostnader för löner och sociala avgifter. Teatern har angivit att den i grunden är mycket positiv till att det införts en tjänstepension vid de fria grupperna eftersom scenkonstnärer har samma behov som andra yrkesgrupper att kunna få en rimlig pension. I vilken utsträckning personalen kan tillgodogöra sig tjänstepensionsinbetalningar avgörs dock i stor grad av hur höga löner teatern har råd att betala ut till personalen och av hur många veckor teatern kan ha scenkonstnärer anställda . Enligt teatern har deras ekonomi urholkats som en följd av att intäkterna i form av bidrag inte ökat i samma utsträckning som kostnaderna, vilket de ökade pensionspremiekostnaderna bidragit till. Enligt teaterns bedömning är det en förutsättning för att scenkonstnärerna ska kunna erbjudas rimliga pensionsvillkor att teatern ges ekonomiska förutsättningar att ha personal anställd året runt. Av dem som arbetar vid teatern har en ekonom och en producent tillsvidareanställning på heltid vid teatern. Den konstnärliga personalen anställs normalt . Hur långa anställningar teatern kan erbjuda beror bl.a. på hur många föreställningar man lyckas sälja. Lönen är lika för alla som arbetar vid teatern och uppgår till . Antalet anställda uppgick till totalt 28 personer 2007. Räknat i årsarbetskrafter uppgick den samlade arbetskraften till 11,5 årsverken. Teaterns omsättning uppgick till ca 2007. 18 Resonemanget bygger på följande beräkning. beviljades 62 grupper stöd på sammanlagt . De ansökte om totalt 98,6 miljoner. gör ett antagande om att det är rimligt att merparten av de ca som fattades skulle användas för att täcka gruppernas personalkostnader. 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 3.5 Pensionsvillkor för frilansande scenkonstnärer Frilans, egna företagare och osäkra anställningar Enligt är av deras medlemmar inom scenkonstområdet frilansare genom tidsbegränsade anställningar, frilansare genom egna företag: resterande av medlemmarna har en tillsvidareanställning. Hu- vuddelen av de frilansande scenkonstnärerna växlar mellan olika tidsbegränsade anställningar. Hälften av de skådespelare som är med i förbundet och som har rätt till arbetslöshetsersättning är arbetslösa. Enligt förbundet är det, jämfört med andra konstområden, relativt ovanligt att frilansande skådespelare försörjer sig som egna företagare. Detta beror bl.a. på att företagare inte har samma möjlighet att få arbetslöshetsersättning som anställda har. konstaterar också att frågan om huruvida en person som utför ett arbete är att betrakta som anställd eller som företagare inte är ett helt fritt val (2008). Den höga andelen frilansare med tidsbegränsade anställningar möjliggörs av att arbetsmarknadens parter har förhandlat bort reglerna i LAS om att en visstidsanställd medarbetare har rätt till en tillsvidareanställning. Detta innebär, enligt , att scenkonstnärer, med undantag av dansarna, i princip kan arbeta på en institution under en hel karriär som visstidsanställd. Tillfälliga anställningar varvade med perioder av arbetslöshet Inledningsvis i kapitel 3 redovisas att pensionssystemet har tre komponenter, den allmänna pensionen som omfattar samtliga på arbetsmarknaden, tjänstepensioner som omfattar dem som är anställda av arbetsgivare som tillämpar kollektivavtal samt privat pensionssparande. Kollektivavtal tillämpas vid samtliga scenkonstinstitutioner med statligt stöd och vid de flesta fria teater- och dansgrupper. Därmed kan huvuddelen av scenkonstnärerna tillgodoräkna sig inkomster som berättigar till både allmän pension och tjänstepension under de perioder då de är anställda av dessa arbetsgivare. De som varvar tillfälliga anställningar med arbetslöshetsperioder, med eller utan arbetslöshetsersättning, får en lägre ålderspension än de som har en tillsvidareanställning. Det beror på att inkomsterna i regel är lägre än den lön som betalas ut vid en anställning, vilket ger en lägre pensionsgrundande inkomst, och på att det i arbetslöshetsersättningen inte ingår någon avsättning till scenkonstnärens tjänstepensioner. Enligt är det vanligt att yrkesverksamma scenkonstnärer har arbeten utanför de fria grupperna och institutionerna och att dessa arbetsgivare saknar kollektivavtal. Detta innebär också en lägre ålderspension än för dem som är tillsvidareanställda av en arbetsgivare som tecknat kollektivavtal. 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 Tillfälliga uppdrag som företagare varvade med perioder utan uppdrag Den som arbetar som egen företagare omfattas av det allmänna pensionssystemet. I aktiebolag och ekonomiska föreningar är det lönen som betalas ut till företagaren som ligger till grund för den framtida pensionen. Vinster som ägaren tar ut från ett aktiebolag genererar ingen pension. För enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare grundar sig inkomstpensionen på den deklarerade inkomsten i företaget. Den som är egen företagare och bedriver verksamheten i enskild firma eller handelsbolag är skyldig att själv betala in avgifter till den allmänna pensionens inkomstgrundande delar.19 Inbetalningen görs i form av egenavgifter. Avgiften tas ut som en del av det eventuella överskott som näringsverksamheten genererar. På samma sätt som för anställda är det alltså inkomststorleken som avgör omfattningen på den framtida inkomstpensionen. Ur pensionssynpunkt finns vissa risker med att vara egenföretagare. Tjänstepensionen regleras i kollektivavtal. era ett eget pensionssparande för att få pensionsvillkor som motsvarar dem som anställda har.20 En scenkonstnär som blir arbetslös kan få arbetslöshetsersättning, vilket i det allmänna pensionssystemet räknas som en pensionsgrundande inkomst. Den som verkar som egen företagare har normalt inte möjlighet att få arbetslöshetsersättning. Perioder utan lön eller arbetslöshetsersättning leder till en lägre ålderspension. Det kan även finnas fördelar för scenkonstnärer som väljer att verka som egna företagare i stället för som anställda. Ökad konkurrenskraft gentemot scenkonstnärer som inte är företagare eftersom de ur arbetsgivarens perspektiv kan vara billigare och mindre riskfyllda att engagera (arbetsgivaren behöver t.ex. inte betala tjänstepensionsavgifter eller eventuella rehabiliteringsinsatser för en företagare som skadar sig). Det kan löna sig att vara egen företagare ur skattesynpunkt för scenkonstnärer som t.ex. har stora men oregelbundna inkomster. Vidare har frilansande företagare till skillnad mot dem som arbetar som tillfälligt anställda möjligheter att göra avdrag vid inköp av dator, scenkläder etc. 19Egenföretagare betalar allmän pensionsavgift om för inkomster upp till 8,07 inkomstbasbelopp och en egenföretagaravgift om . Avgifterna motsvarar dem som tas ut för anställda. 20Det allmänna pensionssystemet sträcker sig, som redovisats ovan, upp till inkomster motsvarande 7,5 inkomstbasbelopp (motsvarar 2008 en månadslön på ). Tjänstepension ger normalt av den pensionsgrundande inkomsten som ligger ovanför brytpunkten. Tjänstepensionen ger även ett tillskott till pensionsinkomster från det allmänna pensionssystemet under brytpunkten. 2008/09:RFR1 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN Hur förhåller sig villkoren för frilansande scenkonstnärer till villkoren på andra delar av arbetsmarknaden med en hög andel frilansare? Det är vanligt med frilansare och konsulter inom många branscher, t.ex. inom data-, ekonomi- och reklambranscherna. Jämfört med inom scenkonsten är ersättningen för utfört arbete ofta högre inom dessa branscher. Det är vanligt att uppdragstagare inom scenkonsten anlitas och att ersättningen utgår från den tillsvidareanställda personalens lönenivåer. Konsulter inom näringslivet med högre ersättning har bättre förutsättningar att hantera inkomstbortfall då de står utan uppdrag. Arbetsvillkoren förändras inte i samma utsträckning för en scenkonstnär som blir egenföretagare som för frilansare och konsulter inom andra branscher. Till skillnad från exempelvis en frilansjournalist, hantverkare eller konsult har en frilansande scenkonstnär begränsade möjligheter att välja tid och plats för arbetets utförande eller sända en ersättare för att utföra arbetsuppgiften. Han eller hon ingår i ett kollektivt arbetssammanhang som i sina grundläggande delar är desamma för en frilansande scenkonstnär som för en tillsvidareanställd scenkonstnär. Andra yrken med rätt till tjänstepension är t.ex. militär, polis, brandmän och flygledare. För dessa yrkeskategorier gäller att de flesta är tillsvidareanställda när en pensionsavgång blir aktuell. 3.6 Pensionsreformens påverkan på scenkonstnärernas pensioner redovisade utredningen och trygghetssystemen en analys av hur det nya pensionssystemet skulle påverka konstnärernas pensionsvillkor.21 Utredningen konstaterar att inkomstförhållanden och yrkeskarriärer inom konstnärsgruppen uppvisar stora olikheter, vilket innebär att även pensionsvillkoren skiljer sig åt mellan olika individer. I stort sett innebar dock ATP- systemet hyggliga pensioner för relativt stora delar av konstnärskollektivet, enligt utredningen. Många av dessa konstnärer kommer tveklöst att få betydande försämringar i det nya pensionssystemet. Utredningen konstaterar vidare att det för merparten av konstnärerna sannolikt inte kommer att bli så stora skillnader mellan det gamla och det nya pensionssystemet av det enkla skälet att deras pensionsgrundande inkomst i båda systemen är låg. För dessa blir garantipensionen en ersättning för folkpensionen. Generellt gäller, enligt utredningen, att yrkesgrupper som har en lång högskoleutbildning, relativt korta yrkeskarriärer och mycket ojämna och varierande inkomster förlorar på övergången till det nya pensionssystemet. Även personer med långa återkommande arbetslöshetsperioder hör till förlorarna. 21 SOU 2003:21. 3 ÄNDRADE PENSIONSVILLKOR INOM SCENKONSTEN 2008/09:RFR1 För dem blir pensionsnivåerna lägre eller mycket lägre jämfört med i det gamla ATP-systemet. I utredningen redovisas beräkningar som och gjorde 1998 av det nya pensionssystemets konsekvenser för dansare, sångare och skådespelare. Enligt dessa beräkningar får nämnda grupper väsentligt sänkta ålderspensioner i förhållande till ATP-systemet. Det beror bl.a. på att dansare och sångare har en lägre pensionsålder än övriga grupper på arbetsmarknaden. Det beror också på det stora antalet frilansare med ojämna inkomster mellan olika år inom dessa konstnärsgrupper. Enligt beräkningar utifrån ett antal typfall blir konsekvenserna i det nya pensionssystemet i förhållande till ATP-systemet följande: Operasångare vid statsunderstödd teater förlorar i pension i förhållande till ATP. Operasångare, frilans, förlorar . Dansare vid statsunderstödd teater förlorar . Dansare, frilans, förlorar . Skådespelare vid statsunderstödd teater förlorar . Skådespelare, frilans, förlorar . Trubadur, frilans, förlorar . Utredningen tog inte ställning till hur allmängiltiga de ovanstående exemplen var, men gjorde dock bedömningen att tendensen var att reformen innebar en försämring för de flesta scenkonstnärer. För att beskriva scenkonstarbetsmarknadens omfattning redovisas i detta avsnitt uppgifter från SCB:s sysselsättningsstatistik, fackförbundens medlemsstatistik och statistik över antal anställda vid fria grupper och scenkonstinstitutioner. Det går inte att ge någon entydig bild av hur många det är som försörjer sig som scenkonstnär och därmed omfattas av pensionsvillkoren inom scenkonstområdet. En förklaring till detta är bl.a. att det i statistiken är svårt att fånga att många scenkonstnärer rör sig mellan olika arbetsgivare inom och utanför scenkonsten och arbetslöshet . Av SCB:s sysselsättningsstatistik framgår att yrkesområdet scen och ton totalt sysselsatte omkring 17 500 personer 2006. Huvuddelen av dessa arbetade dock inte som scenkonstnärer. Den största yrkeskategorin utgjordes av producenter inom teater, dans m.m. som uppgick till drygt 9 000 personer. Vad gäller mer renodlade scenkonstyrken uppgick antalet sysselsatta kompositörer/musiker/sångare inom klassisk musik till 4 060 personer, antalet sysselsatta dansare/koreografer till 220 personer, antalet sysselsatta regissörer/skådespelare till 1 540 och antalet sysselsatta musiker/sångare/dansare inom underhållningsbranschen till 1 280. Sysselsättningsstatistiken har flera svagheter när det gäller att beskriva omfattningen av antalet scenkonstnärer. Statistiken speglar den tidpunkt då mätningen gjordes och då korta och tillfälliga anställningar är vanligt förekommande inom scenkonstområdet är det troligt att statistiken inte fångar upp personer som vid andra tillfällen kan ha arbetat som scenkonstnärer. Vidare är sysselsättningsstatistiken uppbyggd så att scenkonstnärer som är sysselsatta inom annat yrkesområde, arbetslösa, arbetar som uppdragstagare, i studier, sjukskrivna, föräldralediga, verksamma utomlands eller arbetar hos arbetsgivare som inte omfattas av undersökningen inte räknas som sysselsatta. Fackföreningarnas medlemsantal ger också en bild av antalet scenkonstnärer. hade totalt knappt 8 300 aktiva medlemmar fördelade på 16 olika yrkesområden vid inledningen av 2007. Av medlemmarna var egna företagare, tillsvidareanställda och frilansare. Av Teaterförbundets medlemmar 2007 var 2 400 aktiva skådespelare, 700 dansare/koreografer, 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 Professionella musiker kan välja mellan att vara medlemmar i som har 3 200 medlemmar eller i (Symf) som har 2 200 medlemmar.22 De flesta frilansande musiker är organiserade i . Det finns även musiker som är medlemmar i . Bland Symf:s medlemmar är de flesta tillsvidareanställda musiker som arbetar vid institutionerna med statligt stöd. Cirka 650 av förbundets medlemmar uppskattas vara frilansare. Förbundet organiserar så gott som uteslutande musiker verksamma inom den klassiska musiken. Nedan sammanfattas uppgifterna om antalet scenkonstnärer från SCB:s sysselsättningsstatistik och fackförbunden i en tabell uppdelat på olika grupper av scenkonstnärer baserat på SCB:s gruppindelning. Antalet scenkonstnärer uppdelat på olika grupper av konstnärer enligt SCB:s sysselsättningsstatistik (antal sysselsatta ) respektive antalet medlemmar i , och TF (skådesp) 2 400 TF (teaterregissörer) 260 Kompositörer/musiker/ TF (sångare) 350 Musiker/sångare/dansare TF (musikalartister) 400 TF (artister) 220 SCB gör en uppdelning mellan klassisk musik och underhållning i sin statistik. I tabellen redovisas Symf:s medlemmar som klassiska musiker och medlemmar som verksamma inom underhållningsbranschen. Detta är en grov förenkling. har medlemmar inom både branscherna. Som framgår av tabellen är fackförbundens medlemsantal högre än statistiken över antalet sysselsatta scenkonstnärer visar. Det är rimligt att anta att antalet yrkesverksamma scenkonstnärer, av de skäl som redovisats ovan, är något högre än vad sysselsättningsstatistiken visar. Medlemsstatistiken kan antas överskatta antalet yrkesverksamma scenkonstnärer i viss utsträckning i och med att vissa medlemmar på grund av brist på arbeten inom scenkonsten har sin huvudsakliga försörjning i en annan profession. Denna överskattning motverkas dock av att scenkonstnärer inte är fackligt organiserade. 22 organiserar musiker som är verksamma inom alla musikformer. Symf:s medlemmar arbetar i huvudsak i symfoniorkestrar, på , länsteater- och länsmusikavdelningar samt vid musikteatrar och privatteatrar. Förbundet organiserar även sångare. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR Antal institutioner och grupper , som har ansvaret för den officiella statistiken inom kulturområdet, redovisar statistik över antalet årsverken och antalet anställda vid scenkonstinstitutioner och fria grupper som erhållit statligt stöd. Av tabellen nedan framgår att antalet personer som institutionerna anställer uppgår till ca 20 000 personer. Vidare framgår att den konstnärliga personalen tillsammans utförde ett arbete som motsvarade drygt 3 000 årsverken23. Hur många scenkonstnärer det sammanlagt är som utför dessa årsverken går inte att redovisa, bl.a. eftersom det är vanligt att en person arbetar hos flera olika arbetsgivare . Vidare ingår även annan konstnärlig personal än scenkonstnärer i statistiken över antalet utförda årsverken. Tabell 4 ger en bild av hur scenkonstnärernas arbetsmarknad ser ut fördelad på de olika delar av scenkonsten som erhåller statligt stöd. Andra delar av scenkonstnärernas arbetsmarknad såsom t.ex. privatteatrar och film ingår inte i statistiken. Fria teater-, dans- och musikgrupper som driver sin verksamhet utan statligt stöd omfattas inte heller av tabellen. Som framgår av tabellen svarade länsmusiken och orkesterinstitutionerna tillsammans för av det sammanlagda antalet årsverken som konstnärlig personal utförde vid de fria grupperna och vid scenkonstinstitutionerna. Region- och stadsteatrarna svarade för av den konstnärliga personalens årsverken och de nationella institutionerna för av det samlade antalet konstnärliga årsverken. Kvarvarande av det totala antalet konstnärliga årsverken utfördes vid de fria grupperna. Detta innebär att en övervägande del av arbetsutbudet för scenkonstnärer inom scenkonsten med statligt stöd finns på lokal och regional nivå. 23 Ett årsverke definieras som , vilket ungefär motsvarar en heltidsanställning. Årsverken och antal anställda inom scenkonsten med statligt Regionala/lokala insti- Källa: rapporter Kulturen i siffror 2007:1, Musik 20042005 och Kulturen i siffror 2008:1, Teater och dans 2006. Uppgifterna avser 2006 för teater och dans och 2005 för länsmusiken och orkesterinstitutionerna. I uppgifterna för fria teater- och dansgrupper är årsverken utförda av personer med F-skattsedel inkluderade. 4.2 Arbetsmarknadsvillkoren inom scenkonsten I detta avsnitt beskrivs vad som är kännetecknande för scenkonsten som arbetsmarknad med avseende på scenkonstnärernas pensionsvillkor.