rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — (2007) Angående beslut om ändrade fiskeregler för att skydda ålbeståndet. , , , E., Navrud, S., Gudbergsson, G., Appelblad, H., , B. & Tuunainen, P. (2004): The economic value of recreational fisheries in Nordic countries. 11: 114. , (2007): Nationell strategisk plan för fiskesektorn regionala aspekter. Världsnaturfonden (2007): Baltic Sea Scorecard. REFERENSER 2007/08:RFR3 Intervjuer och skriftliga underlag m.m. , L.-O., Brännäs, E., , A., Alanärä, A., Pickova, J., och , J., och : e-brev . : e-brev och , intervjuer , e-brev , , och . : telefonintervju och brev . Företag inom yrkesfiske, vattenbruk och fisketurism i , och : intervjuer och , information , e-brev , e-brev , intervju , brev , brev . Kalmar-Kronoberg-Blekinge: e-brev och . : information , e-brev och telefonintervju . : PM , information samt intervju med tjänstemän . Lapland Fishing: Jakt- och fisketurismnäringen i och , konferens i . kommun: intervjuer . i län: e-brev , e-brev . i : telefonintervju , information , e-brev och brev . i : e-brev och . (): intervju och . Fisketurismföretagare (): e-brev . Kust- och (Skifo): e-brev . (Syef): e-brev . kommun: telefonintervjuer . : telefonintervjuer och . kommun: intervju . Tabell A: TAC och svenska kvoter i , , , och (ton) Sill ej kons. Bleka/vitl. Sill ej kons. VISSA STATISTIKUPPGIFTER BILAGA 1 2007/08:RFR3 Lax (antal) Källa: , 2007l. Kvoterna avser kvantiteter före avdrag för överfiske och i vissa fall tillägg/avdrag för bilaterala överenskommelser. Kvoten för makrill i EG-zon avser även /och . 2007/08:RFR3 BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell B: Årliga fångster av fisk i EU och några andra länder (landad levande vikt i ) (%) EU Uppgifter för saknas för vissa länder. Andel för i tabellen ovan avser . Tabell C: Årlig vattenbruksproduktion i EU, och (levan- de vikt i ) Uppgifter för saknas för vissa länder. BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell D: Utvecklingen av fiskeflottan inom EU vad gäller antal fartyg, tonnage och maskinkraft åren 19972005 Källa: Kommissionens webbplats (europa.eu.int/comm/fisheries/fleetstatistics). Tabell E: Fiskeflottorna i EU:s medlemsländer (BT) tonnage kraft (kW) raft (%) Källa: Kommissionens webbplats (europa.eu.int/comm/fisheries/fleetstatistics). VISSA STATISTIKUPPGIFTER BILAGA 1 2007/08:RFR3 Tabell F: Utvecklingen av fiskeflottan i EU:s medlemsländer samt och åren 20002004 (totalt tonnage, bruttoton) BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell G: Utvecklingen av fiskeflottan i EU:s medlemsländer samt och åren 19932004 (total maskinkraft i kW) Tabell H: Utvecklingen av fiskeflottan i EU:s medlemsländer samt och åren 19952004 (antal fiskefartyg) Källa: Europeiska kommissionen, 2005. redovisas för även fiskefartyg i de delar av som ligger utanför . BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell I: Total export och import av fiskeprodukter Källa: Europeiska kommissionen, 2005. Uppgifterna för EU som helhet inkluderar även intern handel mellan EU-länderna. Tabell J: Antal yrkesfiskare i fördelat efter län och Källa: , 2004. BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell K: Beviljade FFU-medel 20012006 (tkr) för de tre undersökta länen samt för riket totalt Källa: , 2007a. BILAGA 1 2007/08:RFR3 Tabell L: Strukturstöd från Fonden för fiskets utveckling (FFU) till projekt och investeringar inom målområdena (per ) BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Småskaligt kust- och insjöfiske Nyskapande åtgärder och pilotprojekt Källa: , e-brev . NN = mål 1-området norra (och ). SS = mål 1-området Södra skogslänsregionen (och samt delar av , och ). Övriga = utanför mål 1-områdena. 2007/08:RFR3 BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Tabell M: Fiskefartyg som har skrotats med strukturstöd Segmentsindelningen förklaras i tabell N. Tabell N: Fiskefartyg som har skrotats med strukturstöd under perio- Segment 1 = Fartyg vars längd understiger och som fiskar enbart med passiva Segment 2 = Fartyg vars fångst av räka räknat i ton per kalenderår uppgår till av fartygets totala fångst Segment 3 = Fartyg som fiskar med trål eller vad och vars fångst av pelagiska arter (t.ex. sill och skarpsill) räknat i ton per kalenderår uppgår till av fartygets totala BILAGA 1 VISSA STATISTIKUPPGIFTER Segment 4 = Fartyg som bedriver fiske med trål, vad eller snurrevad efter demersala arter (t.ex. torsk och havskräfta) Segment 5 = Fartyg som är eller mer och fiskar enbart med passiva redskap Fiskeflottan i några av EU:s medlemsländer Kommissionen publicerar statistik om EU:s fiskeflotta. I denna ingår information om EU-flottans fiskefartyg när det gäller geografisk fördelning, sammansättning, viktiga åldersfaktorer, tonnage och maskinkraft. Uppgifterna hämtas direkt från EU:s register över fiskefartyg som uppdateras en gång i kvartalet av EU-medlemsstaterna själva (enligt kommissionens förordning nr 26/2004). Detta informationssystem omfattar alla fiskefartyg som definieras som fartyg utrustade för yrkesmässigt fiske (enligt artikel 3 i rådets förordning nr 2371/2002).548 Sammanfattningsvis redovisar kommissionen följande sammansättning av fiskeflottan efter fiskeredskap: Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) EU-flottans utveckling i antal fartyg, tonnage och maskinkraft framgår av följande tabell: kraft (kW) 2007/08:RFR3 BILAGA 2 FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER Den belgiska flottan är enligt kommissionen liten och homogen. Bomtrålning efter plattfisk är det viktigaste segmentet med ca 60 fartyg som är längre än . Kapacitetsmässigt utgör detta segment av den belgiska flottans totala maskinkraft (kW). och de västra vattnen är de viktigaste fiskeområdena för dessa stora bomtrålare. Bomtrålare som är kortare än (s.k. Eurocutters) fiskar efter arter som tunga, rödspätta och räkor. är deras viktigaste fiskeområde. Ett tredje segment är kustfartygen som fiskar efter (grå) räkor och plattfisk i kustzonen. av fångsterna landas i utländska (oftast nederländska) hamnar. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) I den danska fiskeflottan ingår ca 3 500 fartyg. Majoriteten av fartygen () är kortare än , men de svarar för av den totala maskinstyrkan och av tonnaget. Av dessa mindre fartyg bedriver fiske med bottengarn. Ungefär 180 danska fartyg är längre än . De svarar för av det totala bruttotonnaget och av den totala maskinstyrkan. I den här gruppen är trålare och kombinationsfartyg helt dominerande. Majoriteten av dessa större fartyg har sin hemmahamn i de norra och västra delarna av (, Hirtshals, Hanstholm, Thyborøn och ). De arter som huvudsakligen fångas med dessa fartyg är pelagiska arter och fisk som används till fiskmjöl och fiskolja. Tonnage (BT) Den estniska fiskeflottan är indelad i tre större segment: högsjöfartygen, Östersjöfartygen och kustfiskefartygen. Högsjöfartygen är i snitt och inriktar sig främst på arter som större kungsfisk, makrill, taggmakrill, liten hälleflundra, flundra, långstjärt och räkor som fångas i norra . För Östersjöfartygen är målarterna sill, torsk, skarpsill och lax. Trålar är vanliga fiskeredskap i Östersjö- och högsjöflottan. Den estniska småskaliga fiskeflottan består framför allt av öppna båtar som bedriver fiske i kustvattnen FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER BILAGA 2 med garn, fällor och not. De fångar i första hand torsk, skarpsill, Östersjösill, lax och ett antal andra arter. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Omkring 3 400 fartyg är registrerade i den finländska flottan, som är indelad i trålare, fartyg med bottengarn och små kustfartyg (de senare utgör av flottan). Trålarna dominerar fisket i förhållande till volym och värde och deras fångster består av Östersjösill och skarpsill. Det traditionella fisket med bottengarn håller gradvis på att försvinna. Det småskaliga fisket utgör en mycket viktig del av det finska fisket i socioekonomiska termer, trots att det står för en liten del av landningarna. Inom detta fiske fångas olika arter (utanför kvoterna) längs den finländska kustlinjen. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Med drygt 8 000 registrerade fartyg utgör den franska andelen av den europeiska flottan av tonnaget och av maskinstyrkan. Dessa siffror innefattar även flottor registrerade i utomeuropeiska departement, där andra regler gäller i förhållande till den ordning för in- och utträde som EU:s övriga flotta lyder under. Fartygsstorleken varierar från småskaliga kustfartyg till pelagiska fartyg och notfartyg för högsjöfiske som är eller längre. Snittåldern på franska fartyg är , vilket är klart under EU-snittet . Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) 2007/08:RFR3 BILAGA 2 FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER Kännetecknande för den grekiska fiskeflottan är att den helt domineras av småskaliga kustfartyg. Av 18 900 enheter är fler än 17 300 kortare än . av gemenskapsflottans fartyg är registrerade i , men de svarar endast för av tonnaget och av maskinstyrkan. Dessa särdrag förklarar också den grekiska flottans huvudsakliga verksamhet, nämligen fiske av kustbestånd runt och mellan de många öarna liksom ett antal andra bestånd i . Endast en liten grupp grekiska fiskefartyg är aktiva i internationella vatten (ca 35 fartyg som motsvarar ca 12 000 bruttoton och 23 000 kW). Snittåldern på fartyg i den grekiska flottan är , men skillnaderna är stora mellan olika storlekskategorier. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den italienska flottan består av omkring 15 500 fartyg. I antal fartyg är den italienska flottan näst störst i förhållande till andra EU-flottor och den fjärde största när det gäller tonnage. Med undantag för 28 oceanfartyg är den italienska flottan verksam i och fler än 15 000 av fartygen bedriver fiske i kustvattnen runt den italienska halvön. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den lettiska fiskeflottan omfattar omkring 950 fartyg och kan delas in i tre större segment: högsjöfartyg, Östersjöfartyg och kustfiskefartyg. Genomsnittsåldern i den lettiska fiskeflottan är . Högsjöflottan bedriver främst fiske i och ekonomiska zon i norra och östra centrala . Trålar är de viktigaste fiskeredskapen på dessa fartyg. Målarter för flottan är större kungsfisk, räkor, liten hälleflundra, rund sardinell, makrill och andra pelagiska arter. Östersjöflottan fiskar endast i efter skarpsill, torsk och sill. De viktigaste fiskeredskapen på dessa fartyg är trålar. Det småskaliga kustfisket är mycket viktigt i de lettiska kustregionerna (och ). Här fångas förhållandevis små FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER BILAGA 2 mängder torsk, skarpsill, lax, Östersjösill och andra arter, framför allt med Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Genomsnittsåldern i denna flotta är . Den består av kustfartyg, Östersjöfartyg och högsjöfartyg. Högsjöflottan bedriver fiske med trålar i nordatlantiska fiskeområden. De främsta arter som fångas är räkor, större kungsfisk och kummel. Östersjöfartygen utgör det näst största segmentet i den litauiska flottan och är utrustade med trålar eller garn. De viktigaste arter som fiskas är torsk, Östersjösill och skarpsill. Kustfiskebåtarna använder främst garn, långrev och fällor. Vanliga arter är bl.a. skarpsill och lax. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den nederländska flottan (ca 950 fartyg) kan delas in i små kustfartyg, kuttrar och (frys)trålare. De små kustfartygen inriktar sig främst på räkor och i mindre utsträckning plattfisk. De stora kuttrarna inriktar sig på arter som tunga, rödspätta, annan plattfisk och torsk. Alla dessa arter fångas främst i och landas färsk. Den vanligaste fiskemetoden är bomtrålning. De 18 pelagiska frystrålarna (av det totala antalet fartyg, men av den totala maskinstyrkan) fiskar efter arter som sill, makrill och blåvitling i EU:s vatten och i västafrikanska vatten. Alla dessa fångster landas frysta. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) har omkring 1 280 fartyg. Fartygens genomsnittsålder är . Den polska fiskeflottan kan delas in i tre huvudsegment: kustflottan, kutterflottan 2007/08:RFR3 BILAGA 2 FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER De små fiskefartygen bedriver fiske i territorialvattnen och i strandsjöarna vid Wisla och . De vanligaste fiskeredskapen är fällor, garn och förankrade långrevar. Inom kustfisket fångas arter som torsk, sill och plattfisk. Kutterflottan i är vanligtvis utrustad med en rad olika redskap, bl.a. garn, drivgarn, krok och trål. Kutterflottan är verksam i och i mindre utsträckning i nordöstra , och fiskar framför allt torsk, skarpsill, sill och lax. Den polska högsjöflottan är framför allt verksam i norra och är utrustad med trålar. Målarterna är räkor, större kungsfisk, antarktisk krill och blåvitling. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den portugisiska flottan består av ca 10 500 fartyg. När det gäller antal fartyg ligger den portugisiska flottan på fjärde plats i förhållande till andra EU- flottor. När det gäller totalt tonnage ligger flotta på femte plats med ca 120 000 bruttoton. Ungefär 2 100 fartyg är registrerade i de yttersta områdena och . Cirka 7 500 av de återstående fartygen från fastlandet är andra fartyg än trålare och kortare än . Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den spanska flottan är den största EU-flottan när det gäller tonnage. I totalt tonnage är flottan mer än dubbelt så stor som den näst största flottan. I antal fartyg ligger den spanska flottan först på tredje plats med ca 14 500 fartyg. Omkring 10 500 spanska fartyg är andra fartyg än trålare och kortare än . Cirka 500 fartyg fiskar endast i internationella vatten och tredjelandsvatten. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) FISKEFLOTTAN I NÅGRA AV EU:S MEDLEMSLÄNDER BILAGA 2 2007/08:RFR3 Den brittiska fiskeflottan består av ca 7 270 fartyg. Majoriteten av dessa fartyg är ganska små (är kortare än ) och bedriver framför allt fiske längs kusten med passiva redskap. Alla fartyg förflyttar sig mycket runt de brittiska kusterna. Omkring en tredjedel är bottentrålare och trålare för havskräftfiske som oftast utgår från och och fiskar i och områdena väster om . är bomtrålare som utgår från och och framför allt är verksamma i , alternativt utgår från och huvudsakligen fiskar i ICES-område VII. bedriver också fiske i område VII, framför allt med långrev, och har sin bas i och sydvästra . Av de återstående är pelagiska fartyg som i huvudsak utgår från , medan andra antingen är skaldjursbåtar med bas i södra eller fartyg som bedriver fjärrfiske. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Den tyska flottan består av ca 2 200 fartyg, vilket utgör av antalet fartyg i gemenskapens flotta (3,av tonnaget och av maskinstyrkan). Många av dessa fartyg (fler än 1 600) är små kustfartyg (kortare än ). De flesta andra fartygen är trålare som fiskar efter bottenlevande och pelagiska arter samt plattfisk i och . Endast 25 fartyg som är längre än använder passiva redskap. har den tyska flottan stadigt minskat, både till antal fartyg () och kapacitet (4,). Snittåldern på tyska fartyg är , men skillnaderna är stora mellan olika storlekskategorier. Tonnage (BT) Maskinkraft (kW) Forskning om fisk och fiske finns det drygt 200 forskare och doktorander som bedriver fisk- och fiskeforskning vid 14 universitet, högskolor och myndigheter. Det största ämnesområdet är ekologi. Det satsas totalt ca på fisk- och fiskeforskning. De två nationella huvudfinansiärerna är för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och . Formas satsar ca på forskning i öppna utlysningar, vilket går till såväl grundläggande som tillämpad forskning. satsar ca på behovsmotiverad tillämpad forskning. Dessa medel används inom och går inte att söka i öppna utlysningar. Dessutom finns även viss finansiering från EU, bl.a. sjunde ramprogrammet. En strategi för fisk- och fiskeforskning har tagits fram av Formas där det föreslås att vissa forskningsområden särskilt prioriteras: grundläggande fiskbiologi, fiskets påverkan på ekosystem, övrig mänsklig påverkan på fisksamhällen, vattenbruk och hållbar förvaltning. I jämförelse med äldre strategier läggs större vikt på behovet av forskning som leder till hållbar utveckling och man betonar att ämnesövergripande forskning stimuleras. Regeringen har pekat på att fiskeforskningen är nödvändig för att se till att förvaltningen av fiskbestånden är långsiktigt hållbar och baserad på vetenskapliga bedömningar. Enligt regeringen är åtskilliga bestånd överutnyttjade och fisk- och fiskeforskningen är därför nödvändig för bedömning av beståndens omfattning och möjlighet till reproduktion. En effektivisering av de statliga insatserna av fiskeforskningen är enligt regeringen nödvändig och bör särskilt beakta tillförlitligheten och trovärdigheten av den ekosystemorienterade vetenskapliga rådgivningen. Forskning är en central faktor för att nå komparativa fördelar på vattenbruksområdet.549 Vidare har regeringen bl.a. gjort bedömningen att forskning om bestånd av betydelse för kust- och insjöfisket samt fritidsfisket bör stärkas och att en långsiktig strategi för forskning och utveckling inom fiskeområdet bör utarbetas.550 2004/05:80. 2003/04:51. FORSKNING OM FISK OCH FISKE BILAGA 3 2007/08:RFR3 Formas strategi för fisk- och fiskeforskning Formas fick i regleringsbrevet i uppdrag att i samverkan med andra forskningsfinansiärer och med berörda myndigheter utarbeta en forskningsstrategi för fisk- och fiskeforskning. Formas genomförde uppdraget i samråd med , , , (Mistra), , och Vetenskapsrådet.551 I strategin föreslås att följande forskningsområden prioriteras: -Fiskbiologi: Det finns ett stort behov av grundläggande teoribildning, kunskap om fiskars biologi samt fiskars roll i de akvatiska ekosystemen. Det är dessutom viktigt att studera hur processer i ekosystemet påverkar enskilda arter och öka kunskapen om sjukdomar och sjukdomsspridning hos vilda populationer. -Fiskets påverkan på ekosystem: bör man fokusera på forskning om fisk och effekter av fiske på övriga delar av och limniska ekosystem. Det är också viktigt att studera genetiska effekter av fiske där man t.ex. kan tänka sig att ett starkt fisketryck på storvuxna individer kan ha effekter på beståndets genetiska uppsättning. -Övrig mänsklig påverkan på fisksamhällen: En rad effekter av mänskliga aktiviteter kan påverka fisksamhällen, varför man bör satsa på forskning även inom dessa områden. Som exempel kan nämnas övergödning, miljögifter, klimatförändringar, reglering av vattendrag, främmande arters effekt på fisksamhällen samt effekter av utsättning av fisk. -Vattenbruk: Efterfrågan på odlad fisk ökar i takt med utfiskning och problem med miljögifter i fisk. Det gör att forskning inom vattenbruk bör prioriteras. Forskning behövs om t.ex. det nya vattenbrukets påverkan på vild fisk, nya fodertyper, alternativa arter att odla, och hur man kan bedriva odling av fisk på ett etiskt sätt. -Hållbar förvaltning: Bestämmanderätten över fiskbestånden ligger hos andra sakägare än dem som nyttjar fiskresurserna. Det innebär att olika åsikter och intressen ofta ställs mot varandra. Forskning rörande förvaltningsmodeller som både ekonomiskt och ekologiskt hållbart inkorporerar alla nyttjare och intressenter bör prioriteras. Särskilt bör man satsa på ämnesövergripande forskning om alternativa förvaltningsmodeller, hur internationella beslut påverkar den lokala förvaltningen av fiskresurserna, forskning om metoder att uppskatta fiskebestånd, bevarande av miljöer och bestånd, nya metoder för beståndsuppskattningar, selektiva redskap, effekter av fisketurism, etiska aspekter och kvalitetsaspekter på fiske. 551 Formas webbplats . 2007/08:RFR3 BILAGA 3 FORSKNING OM FISK OCH FISKE Forskningen på är inriktad mot att förbättra kunskapen om fiskbestånd, fisketeknik och fiskets miljöeffekter. Verket samlar in data om fiskbestånd och miljö, beräknar fiskresursernas storlek och hur de påverkas av fisket. Inom ramen för forskningen finns också utveckling av nya, selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap. Andra verksamheter är inriktade mot restaurering av fiskens naturliga livsmiljö. Främst handlar det om att återställa vandringsvägar. Ett exempel är att lägga tillbaka sten som städades undan när vattendragen användes för flottning. Verket tar även fram åtgärdsprogram för fiskstammar och fiskarter som är hotade. Visst avelsarbete och utveckling av odlingsteknik bedrivs också. Fiskebiologi är vetenskapliga undersökningar av fiskar och skaldjur utsatta för exploatering/fångst. Undersökningarna omfattar biologi och ekologi, beståndsundersökningar och prognoser med hjälp av populationsdynamiska modeller samt inverkan av omvärldsfaktorer, såväl naturliga som mänskliga, på fiskar och skaldjur. Forskningen som bedrivs vid är multidisciplinär och mer tillämpad än grundläggande. För att nå ett uthålligt fiske måste kunskapsläget om olika bestånd enligt förbättras. Med kunskap om bestånden är utgångsläget bättre för att uppskatta hur fångsten kan och bör ske långsiktigt. Det svenska fisket fångar många arter, av varierande betydelse i olika regioner men utifrån de regionala förekomsterna och förutsättningarna. För det småskaliga kustfisket kan ett mer diversifierat fiske efter flera arter bidra till en positiv utveckling såväl av fisket och rekryteringen till detta, som för regionen. För det rörliga fisket som fokuserar på ett fåtal arter i svenska vatten är det enligt nödvändigt med välgrundade underlag, inte minst i skenet av den föreliggande överkapaciteten. Ökad forskning, som har regional betydelse, är bl.a. ekonomisk forskning kring det småskaliga och kustnära fisket, forskning och utveckling av produkter från nyttjade arter liksom om arter som inte nyttjas. Forskning kring fångstmetodik, selektivitet liksom kring processer för beredning, lagring och försäljning är andra områden som behöver ökade insatser. En fiskeforskningsreferensgrupp med deltagande av nyttjarintressen och regionala företrädare bör enligt bildas för att tydligare definiera behoven och påverka forskningsinriktning och finansiering. Enligt den kartläggning av fisk- och fiskeforskning i som redovisas i strategin finns det drygt 200 forskare och doktorander som bedriver fisk- och fiskeforskning. Dessa är verksamma vid 14 universitet, högskolor, myndigheter och museer. De största ämnesområdena är ekologi, fysiologi samt fiske- och fiskevårdsforskning. De forskningsinstitutioner/myndigheter som har flest forskare och doktorander som bedriver fisk- och fiskeforskning är (ca 50 personer), (ca 40 personer), (ca 35 personer), , och (ca 25 personer vardera). Vid övriga universitet, FORSKNING OM FISK OCH FISKE BILAGA 3 2007/08:RFR3 högskolor, myndigheter och museer bedrivs forskningen av färre än 10 personer. Rekryteringen av forskare bedöms i strategin som förhållandevis god då cirka en tredjedel av dem som bedriver forskning är doktorander. Det stora antal personer som arbetar med fiskeforskning tyder på att det kan finnas förutsättningar för starka forskningsmiljöer på flera orter inom landet. I satsas totalt ca på fisk- och fiskeforskning av nationella finansiärer. och Formas är de myndigheter som har störst budget, vardera. Formas finansiering gäller både grundläggande och tillämpad forskning medan satsar relativt mycket medel på behovsmotiverad tillämpad forskning rörande fisk och fiske. medel går inte att söka fritt utan används till behovsstyrd forskning vars resultat sedan används av olika myndigheter och andra sakägare i deras förvaltningsarbete. Övriga nationella finansiärer inom området är Mistra, , , och . I Formas forskningsstrategi föreslås att staten bör avsätta ytterligare till grundläggande och behovsmotiverad forskning inom de prioriterade områden som leder till hållbar utveckling. Det föreslås även att bör avsättas för att stimulera kommunikationen mellan forskare och avnämare och att ansvaret för detta bör ligga gemensamt på Formas, och . satsar, i förhållande till sina grannländer, relativt mindre medel på fisk- och fiskeforskning. Utöver den nationella forskningsfinansieringen kommer även viss finansiering från EU, dels genom ramprogrammet för forskning, dels genom Fonden för fiskets utveckling (FFU), särskilt insatsområdet IV Nyskapande åtgärder och pilotprojekt.