rfr · GW0WRFR3 · 2008-11-27 00:00:00 — har i uppföljningen även tagit upp frågan om nödhamn. Fartyg som hamnat i nödläge ska sättas på en säker plats. Detta kan innebära problem när det gäller skydd av känsliga områden. I har det enligt gjorts en inventering av hela kusten som underlag för sådana beslut. I menar att man bör ha fria händer och inte i förväg binda sig. De intervjuade tjänstemännen påminner om att olyckor kan få förödande konsekvenser och att de inventeringar av naturvärden som har gjorts borde kunna ligga till grund för valet av vilka områden som lämpar sig att bli bogserade till vid t.ex. dåligt väder. Tjänstemännen menar att länsstyrelserna vet vilka områden som är lämpliga, men enligt verket bör mer göras. 6.6 Marint avfall från fartyg Åtgärder mot förorening från fartyg och hanteringen av avfall från fartyg styrs av regler i Marpolkonventionen, vilken förbjuder dumpning av plastföremål i alla havsområden. Inom och får inget avfall alls dumpas från fartyg, med undantag för livsmedelsavfall som släpps ut från land. För toalettavfall gäller att det inte får släppas ut närmare än från närmaste land om inte olika typer av reningsverk används ombord. Utanför de områden som är klassade som specialområden, bl.a. , kan allt avfall utom plast släppas över bord. Inom specialområden får endast matavfall släppas ut.164 163Se bl.a. IVL, 2008. 164Naturvårdsverket, 2007a och SOU 2003:72. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS Enligt föreskrifter165 ska fartyg vid ankomst till svensk hamn lämna iland allt fartygsgenererat avfall samt alla lastrester som inte får släppas ut till sjöss. Hamnarna är skyldiga att ta emot lämnat avfall. Mottagning av avfall i hamn regleras dels av Helsingforskonventionen, dels av EU.166 Länderna runt har utarbetat en gemensam strategi för att eliminera utsläppen av fartygsavfall, den s.k. Östersjöstrategin, vilken har resulterat i ett antal Helcomrekommendationer som lagts till Helsingforskonventionen. Med strategin har de avtalsslutande parterna kommit överens om att införa gemensamma regler för att tillhandahålla anläggningar för mottagning av fartygsavfall i hamn, obligatorisk ilandlämning av avfall, tillämpning av ett harmoniserat avgiftssystem, upprättande av avfallshanteringsplaner i hamnar m.m. Fartygsgenererat avfall är, till skillnad från lastrester, sådant avfall som uppstår genom fartygets drift. Det fartygsgenererade avfall som omfattas av obligatorisk ilandlämning är oljehaltigt länsvatten, sludge,167 toalettavfall och fast avfall. Undantag från detta är oljehaltigt länsvatten om länsvattenseparatorn är i drift samt oljehaltigt länsvatten och sludge som fyller mindre än en fjärdedel av uppsamlingstankens volym samt toalettavfall som passerat en godkänd reningsutrustning eller som kan släppas ut på föreskrivet avstånd från land samt matavfall och färsk fisk. Fartyg i reguljär linjetrafik med speciella arrangemang vid ilandlämning av avfall kan ansöka om undantag från den obligatoriska ilandlämningen. Fartyget lämnar då sitt avfall i en hamn och är undantagen obligatorisk ilandlämning i andra hamnar på linjen. Ansökan ska göras hos . Fartyg, med undantag av fiskefartyg och fritidsbåtar, ska meddela hamnen innan anlöp vilka slag av avfall man önskar lämna och i hur stora mängder. Anmälan sker via fartygsrapporteringssystem (FRS) eller på särskild blankett som sänds till den aktuella hamnen.168 I finns 52 hamnar med kommersiell trafik.169 I denna uppföljning har ingått att som ett exempel närmare beskriva det miljöarbete som görs inom hamnar. hamnar har för omhändertagande av avfall från skärgårdstrafik, Mälartrafik och sightseeingbåtar två underjordiska avfallsanläggningar, där hushållsavfall, metall, wellpapp samt glas sorteras. 165Reglerna för avfallshanteringen ombord på fartyg och mottagningen i hamn grundar sig på Marpolkonventionen, och rådets direktiv /59/EG, Helsingforskonvention med tillämpliga rekommendationer, lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, förordningen (1980:789) om åtgärder mot förorening från fartyg, föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot förorening från fartyg (SJÖFS 2007:15) samt föreskrifter och allmänna råd om mottagning av avfall från fartyg (SJÖFS 2001:12). 166Europaparlamentets och rådets direktiv /59/EG av om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester. 167Med sludge avses oljerester som uppkommer i ett fartygs maskinrum. 169Se vidare webbplatsen . 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS reguljär trafik finns avfallsmottagningsanläggningar utplacerade i hamnarna. hamnar uppger att avfallshanteringsplaner upprättas och avfallsrapporter inlämnas. Vidare har tidigare funnits den s.k. återvinningsbåten som var en flytande återvinningscentral för att lämna grovavfall, elavfall, farligt avfall, glasförpackningar och tidningar. Återvinningsbåten var ett samarbete mellan och hamnar. Inom hamnen finns särskilda fasta mottagningsanläggningar för svart- och gråvatten. Beträffande skärgårdstrafiken har vissa av bolagen egen anläggning alternativt anlitas tankbil för mottagning av svart- och gråvatten. I uppföljningen har uppmärksammats att det pågår arbete med att miljöanpassa verksamheten i hamnarna. I en avfallshanteringsplan ska hamnarna visa bl.a. hur mycket och vilka typer av avfall som de kan ta emot. Statistik över mottaget avfall ska rapporteras till . Utvecklingen av mottaget avfall framgår av tabell S i bilaga 10. har i sin analys av statistiken kommit fram till att mängden oljerester som levereras till hamnarnas mottagningsanläggningar har ökat. Enligt verket visar detta att allt fler fartyg föredrar att lämna oljan i hamn framför att släppa ut den till havs.170 I uppföljningen har uppmärksammats att det dock finns problem i den rapportering som görs, bl.a. att alla hamnar inte rapporterar eller att rapporteringen är felaktig. har t.ex. endast tre hamnar lämnat uppgifter om toalettavfall till . gjorde i sitt betänkande bedömningen att mottagningen av avfall inte alltid fungerar som avsett och att avfall vid olika tillfällen i stället släpps ut till havs. Mycket få fall uppges ha gått till domstol. Många hamnanläggningar uppges sakna anläggningar som tvingar fartyg att lämna oljehaltigt och annat fartygsgenererat avfall. I uppföljningen har denna bild bekräftats av bl.a. som har uppgett att det finns vissa hamnar som inte tar emot avfall. har i uppföljningen framfört att regelverket för marint avfall är bra, men problemet är att det inte tillämpas. betonar att det är av största betydelse att avfallet hanteras på ett korrekt sätt både ombord och vid avlämningen till mottagningsanordning. Befälhavare och besättning bör ha god kännedom om hamnarnas mottagningsanordningar och hur avlämning av avfall till dessa går till. uppger att det finns mottagningsanordningar för avfall. Hamnar har i uppföljningen uppgett att avfallsanläggningar generellt finns där efterfrågan finns. I de flesta färjehamnar (, , , , , , , och ) finns möjlighet att lämna grå- och svartvatten. Av från södra hamn framgår att avfall från fartyg, huvudsakligen hushållsavfall, papp och glas, ska sorteras och i första hand återvinnas. Avfallet samlas upp i en avfallsstation som regelbundet töms av kommunen. För att minska riskerna tas farligt avfall om hand i en separat 2007/08:1 utg.omr. 20 och , 2007a. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS container och alla tankar för mottagning av spillolja är invallade.171 uppger att fartyg har möjlighet att lämna flytande avfall vid hamnarna. Hamnarna har cisterner dit avfallet pumpas. Det förekommer även att avfallet tas omhand direkt via tankbilar. Hamnarna rapporterar in mängder och avfallsslag via miljörapporterna. Till största del rör det sig om oljehaltigt vatten. uppger att tillsyn utförs gentemot hamnarna och mottagningen av avfall. i konstaterar att de har tillsyn över hamnarna, men att det inte är ett prioriterat område för . I uppföljningen har hamn beskrivit avfallsmottagningen på följande sätt. När fartyget är redo att lämna avfall körs en mobil avfallsvagn alternativt avfallsbehållare fram till fartygets kajplats, och sortering kan ske. Sludge (filterrester av olja), oljehaltigt vatten eller svart- och gråvatten pumpas direkt till slamsugningsbil. Fartyg har rätt att begära ett kvitto av hamn på den mängd avfall som lämnats i land. Om hamnen inte skulle kunna ta emot avfallet, eller delar av det, kan fartyget kräva ett kvitto där anledningen till detta anges. I hamnen finns en bemannad återvinningsgård där slutsortering/kontroll sker innan kommunen eller annan entreprenör hämtar avfallet från hamnen. Om det är ett fartyg från tredjeland (utanför EU) som vill lämna hushållsavfall får de en särskild behållare som sedan förbränns i en för detta ändamål godkänd förbränningsanläggning. Från hamn uppges att avfallsmottagningen fungerar utmärkt och att man inte har några klagomål från kunderna.172 Vid uppföljningens besök i framfördes att kommunerna i sydöstra har observerat att handelsfartygen har med sig mindre avfall än vad de borde ha utifrån rutter och antagen avfallsproduktion. Exempelvis kommun menar att hantering av marint avfall och tömning av toalettavfall är ett stort problem. Som exempel uppger kommunen att i hamnen i töms i princip inget avfall från handelsfartygen. har kommenterat denna uppgift med att i vissa fall behöver inte fartygen lämna avfall, t.ex. då de har tillräcklig plats ombord för att kunna lämna avfall vid nästa hamn. Hamnar har i uppföljningen framfört att de regler som finns för avlämning av fartygsavfall ser olika ut. Detta gäller även inom , trots EG-direktiv och Helcominsatser. Hamnar anser att det ska vara samma regler och tillämpning av dessa inom samtliga länder. Avgifter för ilandlämning av fartygsavfall Länderna runt har inom ramen för Helcom kommit överens om att fartyg ska kunna lämna sitt avfall i hamn mot betalning av en generell hamnavgift, s.k. no special fee. No special fee-principen innebär att ingen särskild avgift ska tas ut vid mottagning av avfall. Meningen med det generella av- 171Strömstads , 2007. 172Helsingborg hamn, e-brev och samt Hamnar 2002, rev 2007. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS giftssystemet är att oberoende av mängden eller typen av lämnat avfall ska det kosta lika mycket för alla. Systemet ska vara ett incitament för rederierna och fartygsbefälen att lämna in avfall i stället för att slänga det över bord. har infört principen i lagen om åtgärder mot förorening från fartyg. Det uppges att efterlevnaden av denna klausul dock är bristfällig och många hamnar uppges ändå ta ut en särskild avfallsavgift, vilket går emot Helcoms strategi. Regeringen har uttalat att bristerna i tillämpningen av no special fee är oacceptabla.173 En hamn bestämmer själv avfallsavgiftens storlek, men sättet på vilket den framräknats ska redovisas i hamnens avfallshanteringsplan, vilken i sin tur ska godkännas av . För att stimulera användning av utrustning eller åtgärder som leder till förbättrade avfallshanteringsrutiner eller minskad produktion av avfall får hamnar ge rabatt på avfallsavgifterna till fartyg som minimerar sitt avfall på ett godtagbart sätt. Likaså kan hamnar i vissa fall och efter ansökan hos få fakturera fartyg som inte använder tillåten utrustning eller vidtar lämpliga åtgärder för att minska avfallsproduktionen en högre generell avfallsavgift.174 För fartyg som anlöper hamnar utgår en generell avgift för möjligheten att avlämna fartygsgenererat avfall. För sludge och oljehaltigt länsvatten samt övrigt fartygsrelaterat avfall utgår en avgift med /GT för annat fartyg än kryssningsfartyg. Fartyg eller rederi som genom olika åtgärder minimerar avfallet ombord kan skriva särskilda avtal med hamn och på så sätt få rabatt på avgiften. Om t.ex. anmälan om avlämning av avfall från fartyg inte har gjorts enligt svensk lag eller enligt föreskrifter, utgår en tilläggsavgift med /GT, dock högst per anlöp. Tilläggsavgift utgår också om hamnen inte fått meddelande om innehållet av främmande substanser, lösningsmedel eller detergenter i sludge, om fat och förpackningar med oljerester eller farligt avfall inte är korrekt förpackade och märkta med innehåll eller om avlämning och uppställning inte sker på anvisade platser. Om fartyg eller rederi själv ombesörjer bortskaffning av avfall på egen bekostnad erläggs ingen avgift. Tillstånd för detta krävs av Sjöfartsverket.175 uppger i uppföljningen att realismen i avgiftssättningen kan diskuteras. Kostnaden för att ta hand om avfallet utgår från fartygets bruttovikt, inte mängden avfall, och ingår i hamnavgiften. Verkets tjänstemän konstaterar att regeln om no special fee tolkas olika inom Helcom. Det finns också indikationer på att avfall tas med till svenska hamnar i stället för till utländska hamnar, bl.a. eftersom fartygen uppges föredra det smidiga och ofta billigare avfallsmottagningssystem som finns i . har pekat på att staten bör hjälpa hamnarna att ta emot avfall utan att ta extra betalt för detta (i enlighet med Helcoms riktlinjer). Staten borde även se till att avfallsmottagningen i hamnarna är praktiskt genomförbar. 175Stockholms , 2008. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS Enligt hamn är det vanligt att fartyg vill lämna mycket mer sludge än vad som är genererat under resan till . Hamnen menar att förmodligen lämnas stora mängder sludge i eftersom lagen kräver att hamnen tar emot allt utan extra kostnad, vilket har lett till import av sludge till . Det faktum att tar emot avfall utan avgift ses generellt som ett problem, då utländska fartyg kan komma att aktivt transportera avfall till svenska anläggningar.176 Utsläpp av toalettavfall från handelsfartyg är förbjudet inom territorialvatten men inte utanför detta. Regeringen har uppgett att det är av största vikt att Östersjöstaterna ansöker hos IMO om att förbjuda utsläpp i av toalettavfall från kryssningsfartyg och passagerarfärjor. Frågan om toalettavfall från fartyg har uppmärksammats även i denna uppföljning. Bland annat Världsnaturfonden har i uppföljningen konstaterat att utsläpp av toalettavfall på öppet hav inte är förbjudet och att lagstiftning behövs. Fonden menar att fartygen borde tömma avfallet i hamn eller i reningsanläggningar ombord på fartygen. Svenskt Vatten har framfört att det är viktigt att förbud införs för passagerarfartyg att tömma toalettavfall och annat avfall i . Fortsatt dumpning av avfall trots regler Ett flertal aktörer har i denna uppföljning observerat att marint avfall dumpas i havet, trots de insatser som görs i form av regler och tillsyn. Omfattningen av dumpningen är dock oklar. konstaterar att det finns mycket stora mängder avfall till havs och att nedbrytningen av t.ex. plastavfall tar mycket . För fartygen har det antagligen ekonomiska orsaker det tar tid för fartyg att ligga i hamn och lossa avfall. Ett av de län som har ingått i uppföljningen är . Det kan konstateras att är den del av svenska kusten som är mest utsatt för nedskräpning eftersom strömmarna för dit avfall från . Kostnaden för strandstädningen i uppgår enligt till . Dessa kostnader fördelas mellan kommunerna, kommunalförbundet och Arbetsförmedlingen. i har i uppföljningen betonat att problemet inte är ett regionalt problem eftersom avfallet i till stor del kommer från utlandet. kommun har framfört att strandstädning inte är en fråga. Kommunen konstaterar att lagstiftningen är svag när det gäller marint avfall och att kommunen inte har resurser att hålla efter avfallet. har det pågått ett projekt, Fishing for , där fiskare har tagit hand om allt det avfall som de har fått upp i sina fiskeredskap i stället för att slänga det tillbaka i havet. 176 hamn, e-brev och samt Hamnar 2002, rev 2007. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS tyg på in totalt avfall. medverkade med två fartyg som lämnade sitt avfall i Smögen.177 En stor del av det avfallet kommer från fiskefartyg. Enligt uppgift från SFR tillhandahåller de flesta hamnar containrar och personal som hämtar avfall från fiskebåtar. I de mindre hamnarna sköts avfallshanteringen av yrkesfiskarna själva. SFR menar att flera kommuner har gjort bra insatser, men avfallshantering är en fråga där mer kan göras. Svårt att övervaka regelverket kring marint avfall I uppföljningen har uppmärksammats att det är mycket svårt att övervaka regelefterlevnaden kring marint avfall ute på öppet hav. menar att inspektioner i stället borde genomföras i hamnar för att komma åt problemen med det avfallet. Föreningen menar att det är bra att utför flygövervakning till havs, men en del av dessa resurser borde enligt i stället satsas på inspektioner i hamnarna (innan avfallet kommer ut i vattnet). har i uppföljningen framfört att det är svårt att kontrollera regelefterlevnaden. Föreningen menar att det borde vara enklare att lagföra fartygen om dumpat avfall kan bindas till en viss båt. Föreningen menar bl.a. att eftersom fotograferar borde det finnas bevis. har i uppföljningen dock konstaterat att det är svårare att upptäcka marint avfall i form av sopor m.m än olja. 6.7 Avfall och utsläpp från fritidsbåtar I kustzonen orsakar fritidsbåtar problem, dels genom utsläpp av luftföroreningar, dels genom buller och andra störningar. Det finns ett mycket stort antal fritidsbåtar i . Enligt finns inte någon exakt uppgift om hur många fritidsbåtar det finns i landet. I båtlivsundersökningen anges att svenska hushåll med personer i åldern , äger 718 000 fritidsbåtar med en osäkerhet om +/ 66 000 båtar. såldes 62 100 fritidsbåtar. av fritidsbåtarna är motorbåtar.178 Fortsatta utsläpp från fritidsbåtar När det gäller avgas- och ljudemissioner för nya båtar och båtmotorer är kraven på tvåtakts bensinmotorers kolväteutsläpp avsevärt lägre än för fyrtaktsmotorer. Bensindrivna båtmotorer har högre emissioner än bilmotorer. Det finns inga regler om vilka ljudnivåer befintliga båtar får avge.179 I sitt 177Naturvårdsverket, 2007a. 178Sjöfartsverket, 2008. 179Frågan om fritidsbåtars buller behandlas vidare i avsnitt 8.4. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS betänkande uppskattade att merparten av motorbåtarna har tvåtaktsmotorer med dålig förbränning. Kommissionen uppskattade att utsläppen av polyaromatiska kolväten (PAH) från fritidsbåtar motsvarar nästan hälften av utsläppen från hela den svenska fordonsparken. Utsläppen från fritidsbåtar sker dessutom då många vattenorganismer är extra känsliga för påverkan och på platser som är extra känsliga, t.ex. grunda vikar. De enkla tvåtaktsmotorerna kan via avgaserna släppa ut uppåt en tredjedel av bränslet i oförbränt skick, varav hamnar direkt i vattnet.180 Fritidsfartyg är undantagna från förbudet mot oljeutsläpp.181 har i sin senaste utvärdering gjort bedömningen att utsläppen av olja från fritidsbåtar kommer att vara fortsatt många till följd av ökad båttrafik. har i sin miljömålsöversyn konstaterat att fritidsbåtarnas utsläpp av kolväten kan minskas dels genom utfasning av gamla tvåtaktsmotorer, dels genom övergång till alkylatbensin i tvåtaktsmotorer och mer miljöanpassade tvåtaktsoljor för fritidsbåtar som redan använder alkylatbensin. Enligt finns 110 köpställen för alkylatbensin från pump på land. () uppger att tillgången på alkylatbensin är begränsad och att det därför är viktigt att den används där miljönyttan är som störst, dvs. i äldre tvåtaktsmotor. Enligt SPI tar de stationer som erbjuder alkylatbensin på pump ca 0,501,mer per liter jämfört med priset på 95 oktanig bensin. Priset uppges variera med tillgången på alkylatbensin och priset på världsmarknaden. uppger att alkylatbensin är ca dyrare att tillverka och distribuera än vanlig bensin. För att stimulera användandet har sänkt skatten på alkylatbensin så att salupriset enligt ligger endast marginellt över priset för normal bensin. menar att därmed kommer också oljebolagen att mer allmänt sälja alkylatbensin i vanliga bensinpumpar.182 Även i denna uppföljning har flera aktörer uppmärksammat att fritidsbåtar fortfarande har tvåtaktsmotorer som har mycket stora utsläpp. Bland andra konstaterar att för den enskilde är det dyrt att köpa fyrtaktsmotor. I uppföljningen har framfört att det bör introduceras någon form av skrotningspremie för att fasa ut gamla tvåtaktare. Problem med avfallsmottagning från fritidsbåtar Liksom för sjöfarten är avfallsmottagningen ett problem även vad gäller fritidsbåtar. Det saknas ett förbud mot att slänga avfall i sjön från fritidsbåt. konstaterar i sin senaste utvärdering att den svenska strategin för att klara avfallsproblemet för fritidsbåtar har varit att bygga upp infrastrukturen för att tömma avfall i land. har utfärdat föreskrifter som anger hur fritidsbåtar ska vara konstruerade för att kunna behålla avfall 180SOU 2003:72 och , 2008. 181Naturvårdsverket, 2007a. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS ombord och lämna det i land. Mottagningsanordningar för avfall ska finnas i fritidsbåtshamnar för de fritidsbåtar som anlöper hamnen.183 har i sin miljömålsöversyn konstaterat att infrastrukturen inte motsvarar behovet när det gäller att ta hand om hushålls- och toalettavfall. hade 2005 i uppdrag att redovisa det faktiska svenska genomförandet av det internationella regelverket avseende mottagningsanordningar i hamn. Det konstaterades bl.a. att åtskilliga nya sugtömningsstationer hade byggts och att gästhamnar, båtklubbar och en del kommuner medverkar i ut- och uppbyggnaden av infrastrukturen. har utarbetat en handbok som avses underlätta för hamnar att uppfylla vad som krävs enligt föreskrifterna. Det konstaterades att det fanns vissa hämmande faktorer för ett fullständigt genomförande av strategins krav avseende fritidsbåtar. Eftersom fritidsbåtarna inte omfattas av regler om obligatorisk ilandlämning av avfall är behovet av mottagningsanläggningar inte så stort. konstaterades vidare att övervakningsmöjligheterna är i det närmaste obefintliga.184 Enligt fungerar avfallsmottagningen för fritidsbåtar bra på många håll.185 De problem som finns har enligt rådet främst att göra med sorteringsprinciperna. Olika principer gäller i olika kommuner och båtägarna uppges ha svårt att förstå hur de ska sortera. Ett annat problem är enligt programmet att en del hamnar, mest klubbhamnar, har slutat ta emot avfall för att slippa hämtningskostnaden. Ett ytterligare problem är att materialbolagen inte samlar in glas, metall eller papper i hamnarna. Enligt rådets miljöprogram bör föra samtal med materialbolagen och kommunerna om att förbättra hämtningen av och standardisera sorteringsprinciperna för materialåtervinning i gästhamnar och naturhamnar så att dessa system anpassas bättre till båtlivets förutsättningar. bör vidare undersöka hur information bäst kan spridas om var avfall kan lämnas.186 Det kan konstateras att problemen kring fritidsbåtar är olika stora i olika delar av landet. Från framförs att nedskräpningen på havet har ökat, och landshövdingen har i uppföljningen bl.a. pekat på att medlen för strandstädning har minskat, vilket upplevs som oroande. konstaterar att vissa hamnar kan ta emot avfall från fritidsbåtar, medan det inte fungerar på andra håll. Bland de kommuner som har ingått i denna uppföljning har t.ex. uppgett att det finns mycket få anläggningar för mottagning av avfall och att de som finns nästan inte används. har uppgett att avfall från fritidsbåtar ännu inte är något problem, men det tros kunna bli ett större problem när antalet båtar ökar. finns ett samarbete med bl.a. båtklubbar kring fritidsbåtar och avfall. 183Sjöfartsverkets föreskrifter (SJÖFS 2005:4) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar m.m. 184Sjöfartsverket, 2005. 185Under 2008 bildades som består av 19 myndigheter, organisationer och föreningar. Rådet har antagit ett tolvpunktsprogram för att minska miljöpåverkan från landets fritidsbåtar. 186Sjöfartsverket, 2008b. 6 OLJEUTSLÄPP OCH AVFALL TILL HAVS båtshamnar tar emot sopor, och i en av hamnarna kan man även lämna toalettavfall. kommun uppger att fritidsbåtarnas utbredning har diskuterats, bl.a. att de skulle hänvisas till vissa sträckor. Av hävd finns vissa naturhamnar som används.