rfr · GV0WRFR11 · 2008-02-01 00:00:00 — Tillstånd för digital marksänd tv Riksdagstryckeriet, , 2008 anordnade en offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv. En utskrift av utfrågningen publiceras i denna rapport. Utfrågningen hölls under utskottets beredning av regeringens lagförslag om tillstånd för digital marksänd tv (prop. 2007/08:8, bet. 2007/08:KU4). Syftet med utfrågningen var att få en belysning av konsekvenserna av regeringens lagförslag i olika hänseenden för operatörsföretag, programföretag och för konsumenterna samt få synpunkter på den framtida utvecklingen av tv-marknaden. Utfrågningen inleddes med att generaldirektören för Radio- och , , redovisade verkets roll och uppgifter i det föreslagna tillståndsförfarandet. Därefter fick särskilt inbjudna aktörer , , , , möjlighet att lämna synpunkter på förslagets konsekvenser. Även andra aktörer, såsom programföretag, gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. Utfrågningen, som ägde rum i Skandiasalen, leddes av ordförande (). Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Ordföranden: Jag hälsar er välkomna till . Som ett led i beredningen av regeringens proposition om tillstånd för digital marksänd tv har vi i bestämt oss för att hålla en offentlig utfrågning med aktörer som berörs av förslaget i propositionen. Förslaget innebär att regeringen ska besluta om vilka områden och vilket sändningsutrymme som ska upplåtas till programföretagen för digitala marksändningar. Alla sändningstillstånd för tv, förutom för public service, ska beviljas av Radio- och . Syftet med utfrågningen är att få en belysning av de konsekvenser som förslaget kan leda till i olika hänseenden för aktörer som operatörsföretag och programföretag och sist men inte minst vad förslaget innebär för konsumenterna, det vill säga tv-tittarna. , Radio- och : Jag ska redovisa verkets roll och uppgifter i den föreslagna tillståndsgivningsprocessen för digital marksänd tv. Jag inleder med att kort nämna något om den föreslagna tillståndsgivningen. I propositionen TV tillgänglig för alla Tillstånd för digital marksänd TV föreslås nya regler vid tillståndsgivningen i det digitala marknätet där Radio- och får utökade uppgifter. Regeringen föreslår att det även fortsättningsvis ska krävas tillstånd för programbolag för att sända digital marksänd tv. Inför tillståndsgivningen ska regeringen, som ordföranden nämnde, besluta vilka områden och vilket sändningsutrymme som ska upplåtas för tv-sändningar i landet. Regeringen beslutar även hur stort sändningsutrymme som får användas för tv-sändningar i allmänhetens tjänst. Regeringen ska liksom tidigare besluta om tillstånd för sändningar i allmänhetens tjänst. Radio- och föreslås besluta om övriga tillstånd. var verkets uppgift att utlysa lediga tillstånd, hantera ansökningar och lämna ett motiverat förslag till regeringen om hur tillstånd skulle fördelas. Det var sedan upp till regeringen att fatta beslut i frågan. Verket har genomfört fem ansökningsomgångar. Det som tillkommer är att det alltså är Radio- och som beslutar och inte regeringen. Ett tillstånd som meddelas av Radio- och ska gälla . Ansökningsprocessen regleras genom en särskild förordning, förordningen (1997:894) om marksänd digital TV, digital-tv-förord- ningen. Denna ska upphävas. I stället ska verket få i uppgift att utföra verkställighetsföreskrifter om ansökningsförfarandet och om ansökningsavgiftens storlek. Verket ska liksom tidigare informera om möjligheten att ansöka om tillstånd att sända digital marksänd tv och fastställa ansökningshandlingar. Inkomna handlingar ska handläggas, och en bedömning ska göras utifrån 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV vissa i lagen angivna urvalskriterier. Jag återkommer till dessa kriterier . Verket ska därefter besluta om tillstånd och meddela tillståndsvillkor. När tillstånd är beslutade ska verket också utöva tillsyn över villkor som inte är programrelaterade. Övriga villkor har bland andra och TV tillsyn över. De grundläggande urvalskriterierna är i princip oförändrade. Verket ska bedöma den sökandes finansiella och tekniska förutsättningar att bedriva sändningar i enlighet med den ansökan som görs. Vidare ska verket bedöma den sökandes vilja att samverka i tekniska frågor med övriga tillståndshavare. Verket ska vid beviljande av tillstånd även särskilt beakta att sändningsutrymmet kan tas i anspråk för olika programtjänster som tilltalar olika intressen och smakriktningar. Det ska finnas en bredd i programutbudet med såväl programtjänster med blandat innehåll som nischkanaler. Det ska ges utrymme för såväl nationella som lokala och regionala programtjänster. Det ska finnas flera programtjänster från flera av varandra oberoende programföretag. Det ska alltså vara ett brett ägande. När det gäller samverkan mellan programbolagen i tekniska frågor ska villkor om teknisk samverkan och överenskommelse mellan programbolagen enligt propositionen avse multiplexering, det vill säga en sammanföring av de programbärande signalerna i multiplex, elektronisk programguide, som är ett slags söksystem som gör det möjligt för konsumenten att navigera mellan olika programtjänster, tillämpningsprogram, det vill säga standarder för en mjukvara som styr vissa interaktiva tillämpningar och åtkomstkontroll. För att betal-tv-sändningar ska kunna tas emot endast av dem som är abonnenter åtkomstkontrolleras programtjänsterna. Åtkomstkontrollen innebär att utsändningen krypteras och att digital-tv-mottagaren är försedd med ett programkort med förmåga att återställa det krypterade programmet till sebar form. Information om vilka abonnenter som har möjlighet att se olika program sänds ut med den programbärande signalen. De tre första funktionerna, alltså multiplexering, elektronisk programguide och tillämpningsprogram, är gemensamma för alla programföretag. Den sistnämnda, åtkomstkontroll, är en funktion som endast är aktuell för dem som sänder krypterade tjänster, det vill säga betal-tv-kanalerna. Fri-tv- kanalerna berörs alltså inte av åtkomstkontrollen. Som nämnts har verket tidigare handlagt ansökningar i enlighet med digi- tal-tv-förordningen vid fem tillfällen. Möjligheten att meddela ett sändningstillstånd med villkoret att samverka med andra tillståndshavare i tekniska frågor har funnits . Av de förslag som verket tidigare lämnat framgick också i vilken omfattning den sökande avsåg att delta i sådan samverkan. En nyhet i den föreslagna lagtexten är att det numera uttryckligt anges att syftet med samverkan mellan programbolagen i tekniska frågor ska vara att främja tillgänglighet och konkurrens. Vilken roll har då Radio- och ? Verkets roll, som vi har uppfattat den, är att ge stöd, råd och riktlinjer i samverkansprocessen. Verket har påbörjat visst förberedande arbete för kommande tillståndsgivning. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 grund av att de nuvarande tillstånden löper ut finns ett uttalat önskemål om information från tillståndshavarna. Verket är angeläget om att behandla alla lika och har därför tagit kontakt med alla som har tillstånd för att diskutera den framtida regleringen och tekniska frågor. Även andra aktörer har tagit kontakt med verket och har erbjudits möjlighet att träffa verket för samtal. Verket har också påbörjat ett arbete med att ta fram riktlinjer till programbolagen om samverkansprocessen. I propositionen anges det att verket inför tillståndsgivningen ska ha samråd med och för att undvika konkurrensproblem på marknaden . Verket har därför haft underhandskontakter med dessa myndigheter och ämnar bilda en arbetsgrupp. Radio- och arbetar även med att ta fram ansökningsblanketter, föreskrifter och informationsmaterial. Även om lagförslaget ännu inte har antagits av har verket gjort bedömningen att tidsramen är så knapp att vi var tvungna att inleda arbetet utan att fattat beslut i frågan. (): Fru ordförande! Jag tänker på att ett av urvalskriterierna ska vara brett ägande. Om ägandet förändras efter att tillstånd har erhållits, har ni då möjlighet att återkalla tillståndet? Det kan vara vid till exempel en monopolsituation eller något annat. , Radio- och : Om frågan kommer upp så är det en fråga om innehåll. Det granskas av . Nämnden kan sedan lämna över frågan till oss så får vi ta ställning till om tillståndet eventuellt ska återkallas. Per (): Fru ordförande! När det gäller det som står om samarbetet med och : Om någon av aktörerna här inne känner att det inte är konkurrens på lika villkor, att man tvingas in i ett system med kryptering som gynnar någon annan av aktörerna eller om det kommer nya aktörer, är det till er de vänder sig eller till , PTS eller arbetsgruppen? , Radio- och : Fram till dess att tillstånd är meddelade ska man vända sig till oss. Därefter föreslås få ett särskilt uppdrag att bevaka situationen på marknaden. Fram till dess är det vi som ansvarar för de frågorna. Vi tar upp dessa frågor i de samtal som vi har och kommer att ha just om konkurrensfrågor, såväl med programbolagen som med olika tänkta operatörer. Det är en central fråga för oss som vi bevakar och där programbolagen och övriga ska vända sig till oss. Sedan samråder vi med som vi kommer att jobba nära med i dessa frågor. i (s): Samverkan har varit ett kriterium som ni har jobbat med förut också. Skillnaden är att det är en operatör och att det i det nya förslaget ges utrymme för flera operatörer. Hur ser ni på den möjligheten? Hur har ni jobbat? , Radio- och : Frågan om hur man ska ha hela tillståndsgivningen för digital marksänd tv har diskuterats . 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV att lagrådsremissen lades fram träffade vi alla programbolag och diskuterade frågan. har vi tagit nya kontakter med programbolagen. Från programbolagens sida finns det en öppenhet och förståelse för att man måste ändra spelreglerna för det hela. Alla är måna om att få fram en överenskommelse i frågorna. Även de operatörer som jag har träffat har haft förståelse för det hela. Förutsättningarna för att nå fram till en överenskommelse är goda. , : Jag tänkte börja med att redogöra lite kort för som bolag. Det var en utbrytning från Radio. Vi har runt 650 anställda och kontor på sju olika ställen i landet. Vi har en serviceorganisation som är utplacerad på 54 olika platser i , så vi täcker hela landet med service . Det är en mycket viktig del i vårt uppdrag att se till att vi kan hantera hela nätet och har den upptid och driftsäkerhet som förväntas av våra kunder . I koncernen ingår Boxer TV Access som vi äger till . De andra i Boxer ägs av 3i. var det som ägde dessa . kom in redan i början av Boxers start, , som en delägare på . ägs till av staten och ligger under . uppdrag och ursprung ligger naturligtvis i det analoga radio- och tv-nätet, men verksamheten har utvecklats . Den har ändrats och breddats. har vi ett digitalt nät som täcker hela . Det består av sex multiplexrar. Vi har också breddat verksamheten in i andra tekniker, bland annat bredband. Där har vi verksamhet i 49 kommuner, och vi täcker ungefär 600 000 hushåll. Vi har också verksamhet runt omkring service. Vi har tagit uppdrag från bolag som , och andra där vi sköter service åt dem. Våra bredbandsnät är öppna, och där agerar flera tjänsteleverantörer. Vi erbjuder konsumenten möjlighet till valfrihet. Man kan välja vilken tjänsteleverantör som helst. uppdrag är att bedriva verksamhet helt och hållet på affärsmässiga villkor. har vi inga samhällsuppdrag. Vi agerar helt affärsmässigt och tar beslut utifrån de premisser som vår styrelse och ägare ger oss. Digitaliseringen av marknätet började då sändningarna startades. Syftet var att utnyttja frekvensbandet bättre. Då fanns det tre analoga kanaler, och 2 och . I och med den digitala marknadens öppnande fanns det möjlighet för flera programbolag att sända. finns det ca 35 olika programbolag som sänder i marknätet. Digitaliseringen av marknätet har också skapat en ökad konkurrens. Tittar man på betal-tv och tv generellt har det ökat . finns det 700 000 betalande hushåll i marknätet. Det är en nettoökning . Det har inneburit att det har kommit nya tjänster, och betal-tv har blivit en produkt för allmänheten. Priserna har gått ned, och det finns flera olika programbolag som har möjlighet att distribuera tv till hela svenska folket. Betal-tv fanns naturligtvis på satellit- och kabel-tv. När vi startade i marknätet hade betal-tv agerat under . Vi förändrade hela situationen och ökade konkurrensen och valmöjligheten för konsumenten. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Det digitala marknätet består av sex multiplexrar. En multiplex täcker ; det är SVT:s multiplex. Vi har tre multiplexrar som täcker och en som täcker . Dessutom har vi multiplex 6 som sänder finska kanalen och som täcker av befolkning. Där sänds också hd-tv i samma täckningsområde. av hushållen tar sin signal från marknätet på första-tv:n. Tittar man på det totala beståndet av tv-apparater tar ungefär hälften av alla tv-apparater signaler från marknätet. Då ska man beakta att det finns flera tv-apparater i ett hushåll. Många av dem tar emot signaler från marknätet. Vi har alla sommarstugor, båtar, och så vidare som tar emot signaler från marknätet. Man kan säga att totalt hälften av alla tv-apparater tar emot signalen från marknätet. Det finns en mängd boxar ute . Det finns förmodligen över tre miljoner boxar. Boxarna är ett sätt för hushållen att möjliggöra användning av den gamla utrustningen, den befintliga tv-apparaten, även för den digitala sändningen. säljs det i huvudsak digitala tv-apparater. I stor sett alla platta tv-apparater som säljs är digitala, vilket innebär att man inte behöver ha någon box. Utvecklingen går vidare. Det finns nya komprimeringstekniker. finns det en ny komprimeringsteknik, vilket innebär att man kan utnyttja frekvensbandet bättre, MPEG-4. Alla plattformar kommer att gå över till MPEG-4- sändningar eller komprimeringar under . sänder marknätet på MPEG-2. För att marknaden ska bibehålla sin konkurrens är det viktigt att även marknätet har möjlighet att gå över till ny teknik. Marknätet har, som sagt, skapat en ökad konkurrens. I senaste analys för konstaterades det att det finns en effektiv konkurrens på marknaden. Det finns flera olika plattformar som sänder tv. Satellit och kabel har jag redan nämnt, men även bredbandsnät sänder vanlig tv. Det innebär att det finns många olika alternativ för alla hushåll att ta emot tv. Det innebär att det finns nya tjänster, stor valmöjlighet och stor valfrihet för konsumenten. kostade betal-tv kanske , kan man få betal-tv för . Även EG- kommissionen har konstaterat att det råder konkurrens på tv-marknaden och har därför tagit bort marknad 18 som var en lista på förhandsreglerade marknader. I och med propositionen och genom att Boxers ensamrätt försvinner ur programbolagstillstånden råder fri etablering för betal-tv-aktörer i marknätet. Propositionen ger programbolagen möjlighet att komma fram till en teknisk samordning som gynnar programbolagen och naturligtvis konsumenten. Det är viktigt att understryka att det är programbolagen som får sändningstillståndet. eller någon av betal-tv-operatörerna får inget tillstånd. Men det är viktigt att betal-tv-operatörerna i marknätet fortsätter att investera i marknätet med utbyggnad och tjänster, både tjänster i form av nya kanaler och hd-tv och annat. Det är viktigt att marknätet byggs ut för att kunna täcka och så många hushåll som möjligt. Det är bäst om flera företag och aktörer strävar mot samma mål. Det stärker marknätet, bibehåller 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV den konkurrens som har skapats i marknätet och innebär att konsumenterna fortsatt kan ta emot flera olika aktörers utbud, vilket också säkerställer den konkurrens som har skapats på marknaden. Frekvensutrymmet är givetvis viktigt. Det är viktigt att marknätet och alla aktörer har möjlighet att konkurrera på samma nivå. Tv-branschen behöver det frekvensutrymme som frigörs genom den analoga släckningen under för att möjliggöra övergång till MPEG-4. är hela marknätets frekvensband utnyttjat. För att ha möjlighet att gå över till ny teknik måste nytt frekvensutrymme frigöras för att möjliggöra en naturlig, flexibel och mjuk övergång till ny teknik något som är helt naturligt i alla teknikbranscher. Detta innebär att vi kan utnyttja frekvenserna mer effektivt, vilket innebär att det kommer att frigöras frekvenser för att antingen fortsätta att utnyttja dem för tv eller för andra tjänster på andra tekniska plattformar. Detta är en bra och flexibel lösning som möjliggör för regeringen att , när man vet mer om framtida tjänster och mer om framtida behov från konsumenterna, ta ett beslut om hur man vill hantera frekvenserna. Det finns hd-tv-tjänster, och konsumenterna och hushållen investerar i ny utrustning som är hd-tv-förberedd. Det finns ett behov och krav från konsumenterna som har gått över till marknätet och valt denna plattform att det kommer en utveckling och att man inte går in i en återvändsgränd. Det innebär att vi måste följa med i den naturliga utveckling som sker på marknaden. Detta kommer att innebära att den investering som hushållen gör i platta tv-skärmar som är hd-tv-förberedda också kan utnyttja det för sin mottagning från marknätet. (): Fru ordförande! En reflexion som jag gör när jag bläddrar bland kanalerna i marknätet är att man träffar på många kanaler som har sändningsuppehåll. Hur effektivt är resursutnyttjandet av frekvenserna ? Hur stor omfattning av frekvensutrymme bedömer du, , att man behöver för att klara den så kallade migreringen, det vill säga övergången till ny teknik? , : Svaret på första frågan är att det finns programbolag som har sändningsuppehåll eftersom vi har tidsdelning på ett antal programtjänster. Det innebär att vi utnyttjar frekvensutrymmet till i stort sett . Det är som inte utnyttjas. I stort sett utnyttjas tiden alltså till . Den tidsdelning som görs innebär att barnprogrammen sänder fram till sex sju och sedan går sändningstiden över till andra tjänster som riktar sig till en äldre befolkning. Tiden utnyttjas alltså till . Den kapacitet som behövs för att kunna gå över till MPEG-4 och möjliggöra ett bättre frekvensutnyttjande är de två multiplex som frigörs i och med den analoga släckningen. Multiplex 6 utnyttjar vi till viss del, men multiplex 7 utnyttjar vi över huvud taget inte. Det är alltså de två multiplexen vi talar om för att möjliggöra en övergång. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV 2007/08:RFR11 Per , : Jag tackar för inbjudan och för möjligheten att lite grann kunna berätta om branschen, i synnerhet om betal-tv- branschen. Jag ska väldigt kort berätta om Boxer, jag kommer att berätta om branschen och avslutningsvis säga något om hur vi ser på propositionen. Vi har två ägare, och riskkapitalbolaget 3i. Vi är drygt 50 anställda i Boxer, men vi har även ett antal indirekt anställda som hjälper oss med olika tjänster och med service. Vi säljer betal-tv, alltså paketerad betal-tv i det digitala marknätet. I slutet av kvartal tre hade vi 693 000 kunder. Som ni kan se av grafen som visas på skärmen är det framför allt som tillväxten bland Boxers kunder tagit fart. hade vi knappt 200 000 kunder. Låt mig gå tillbaka i historien. Det hela började med ett bolag som hette . Utan att närmare gå in på några detaljer kraschade och ur spillrorna bildades Boxer. Också Boxers väg har varit kantad av en del svarta rubriker. Programbolag har hoppat av och det har varit en viss uppochnedgång. Men visar Boxer vinst, vilket även framgick av den tidigare visade grafen över antalet abonnenter. Det är de investeringar som gjordes 2002, 2003 och framåt som medfört att vi nu visar vinst. Jag vill också ta upp vikten av betal-tv. Man kan säga att det finns tre sätt att finansiera tv i . Vi har tv-avgiften, som går via licensen och tillfaller SVT. Den uppgår till ungefär 4 miljarder. Annonsmarknaden, som visas på skärmen och gäller siffrorna , utgör drygt 4 miljarder eller 4 5 miljarder. Betal-tv utgör 10,8 miljarder, det vill säga . Av dessa går tillbaka till programbolagen och finansierar dem. Man kan säga att det är dessa tre byggklossar som gör att vi har tv-kanaler i landet. Den viktigaste finansieringskällan för tv-kanalerna är betal-tv. Man brukar säga att ungefär 10 000 personer är sysselsatta inom branschen, och det är en tillväxtbransch. Ser vi på betal-tv-kakan har Boxer av betal-tv-marknaden. De andra stora aktörerna kommer att göra sina presentationer efter mig. Vad som också är viktigt, och som tidigare nämnts, är plattformskonkurrensen och möjligheten för hushållen att välja olika typer av distributionssätt. har de flesta villor, om vi börjar med dem, möjlighet att välja mellan satellit, marknät och i allt högre grad även bredbands-tv, eller ip-tv som det kallas. Tittar vi på kabelhushåll eller hyreshus ser vi att man också där har allt större möjligheter att välja mellan kabelnät och bredbandsnät, och i vissa delar även marknät och satellit. Det finns alltså en konkurrens mellan dessa plattformar. De har också olika bredd, djup och typer av utbud. Det har påpekats att det kanske viktigaste konkurrensmedlet är att bibehålla konkurrensen mellan dessa plattformar och se till att de utvecklas och skapar dynamik. Bara för att vi släckt det analoga nätet är det inte stopp på utvecklingen. Branschen drivs starkt av teknik, och tekniken skapar oerhörda möjligheter. Ett exempel på sådant som just nu är aktuellt för oss i branschen är det faktum 2007/08:RFR11 OFFENTLIG UTFRÅGNING OM TILLSTÅND FÖR DIGITAL MARKSÄND TV att det säljs stora mängder boxar som har hårddisk, vilket innebär att man på olika sätt har möjlighet att spela in program direkt. Det finns också möjlighet att beställa film och andra program direkt via fjärrkontrollen, så kallad ondemand. Vi har förberett hd-tv genom att tv-apparaterna är hd-tv-ready. kommer sändningarna i gång. De finns på satellit, på kabel och till viss del även via marknätet. Vi har också mobil-tv. Det kommer nya plattformar. Vi talar om bredband, men tv finns att tillgå även direkt via Internet. Jag tror att det skapar möjligheter, och från Boxers sida handlar det om just bredden. Att kunna fortsätta att erbjuda en bredd med de kanaler vi har är viktigt, och det är också en av de viktigaste konkurrensmedlen. Det är viktigt att alla dessa utvecklingsmöjligheter tas till vara och att operatörerna får chansen att utveckla, för det är med dessa delar de olika operatörerna kan konkurrera sinsemellan. Det kanske inte gäller direkt mellan de olika tv-kanalerna så mycket som med just den här typen av tilläggstjänster. Så till propositionen. Vi anser att den skapar goda förutsättningar att hitta en modell där nyckelorden är tillgänglighet och konkurrens, vilket ju är målet. Propositionen reglerar inte själva operatörsrollen mer än nödvändigt. Det är viktigt att en operatör i marknätet inte är annorlunda reglerad än en operatör i till exempel satellit eller på kabel. Det råder alltså ett konkurrensförhållande mellan de olika distributionsformerna. Det är också viktigt att operatörerna har incitament för att kunna fortsätta att investera. Det handlar om den typ av investeringar som jag berättade om tidigare nya tekniker, nya produkter. Något som också nämnts tidigare gäller frekvensutrymmet och det utrymme vi nu har. En hel tv-bransch står bakom behovet av att i marknätet finna frekvensutrymme för att kunna ta oss in i nästa generation, så kallad MPEG- 4, och se till att hd-tv får sin plats i marknätet. Slutligen något om det som även nämnde, nämligen att kunden, tittaren, står i centrum. Det som görs inom marknätet måste innebära att det inte blir några konstigheter för kunderna, att det är en övergång som tillför kunderna någonting och inte skapar problem för dem. Vidare måste vi ta till vara bredden.