eunbil · GW0NA5ADC · 2008-12-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationell samordning Rådets möte (energi- och transportministrarna) Kommenterad dagordning Godkännande av den preliminära dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan MÅNDAGEN DEN 8 DECEMBER 2008 () ENERGI 3. Lagstiftningspaketet för klimat och energi a) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapens system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (R) (första behandlingen) dok. 5862/08 ENV 52 29 IND 11 COMPET 31 MI 34 ECOFIN 34 TRANS 22 25 CODEC 105 b) Förslag till och rådets beslut om medlemsstaternas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (R) (första behandlingen) dok. 5849/08 ENV 50 28 IND 10 COMPET 30 MI 33 ECOFIN 32 TRANS 20 CODEC 104 c) Förslag till och rådets direktiv om geologisk lagring av koldioxid och om ändring av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG, direktiv /60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 (R) (första behandlingen) dok. 5835/08 ENV 48 27 IND 9 CODEC 103 - Information från ordförandeskapet d) Förslag till och rådets direktiv om främjande av användningen av förnybar energi (R) (första behandlingen) - Information från ordförandeskapet om resultatet av arbetet dok. 5421/08 15 ENV 24 TRANS 15 15 CODEC 58 Klimat- och energipaketet har inför TTE-råd behandlats i : , samt . Bakgrund Klimat- och energipaketet presenterades av Kommissionen . Den del av paketet som hanteras i TTE rådet är förslaget till direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. Såväl medlemsstater som () står under stark politisk press att nå en förstaläsningsöverenskommelser om paketets delar innan upplöses och kommissionen byts ut. Ordförandeskapet har genomfört ett antal trilogmöten med EP för att finna en överenskommelse om direktivet. Ambitionen är att nå en överenskommelse under klimatmötet i och vid . På TTE rådet kommer ordförandeskapet informera om arbetsläget. Något särskilt underlag för lägesrapporteringen vid ministerrådsmötet har inte presenterats. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets lägesbeskrivning. Regeringen ska verka för att nå en uppgörelse med så att en förstaläsningsöverenskommelse möjliggörs. (Se även ministerrådspromemoria) Energieffektivitet a) Genomförande av och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och ändring av rådets direktiv /12/EEG och och rådets direktiv /57/EG och 2000/57/EG - Information om läget b) Förslag till och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter - Refonte (R) - (ev.) Allmän riktlinje (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) dok. 12119/08 236 ENV 487 CODEC 1009 Ärendet har inte behandlats vid samråd med tidigare. Bakgrund Direktivet för eko-design avser att främja ett livscykeltänkande för produkter där man tar i beaktande vilka egenskaper dessa produkter har när det gäller energianvändning såväl som andra hållbarhetsaspekter under hela produktens livslängd från design till kassering / återvinning. omfattar direktivet energianvändande produkter. har lagt ett förslag till utvidgning av direktivet till s.k. energirelaterade produkter. Ekodesigndirektivet är ett ramdirektiv, där de konkreta genomförandeåtgärderna för specifika produkter och produktgrupper beslutas i en senare fas, i en expertkommitté. Revideringen har karaktären av en s.k. Recast, där endast ett fåtal ändringar gjorts och blir föremål för diskussion. Diskussionen i rådsarbetsgruppen för energi har i stor utsträckning kretsat kring hur ett utvidgat direktiv förhåller sig till andra befintliga rättsakter, vad som menas med energirelaterade produkter och hur man skall undvika överlappande regleringar för en och samma produkt. hör till de länder som starkt betonat vikten av konsekvens i regelverk och att undvika dubbelregleringar. Dagordningspunkt 4.a avser enbart information om läget i det löpande arbetet med att genomföra produktkrav för produkter som omfattas av direktivet. avser ställningstagande till förslaget till reviderat direktiv. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar informationen under dagordningspunkt 4 a. När det gäller dagordningspunkt 4b kan konstateras att synpunkter i diskussionerna i rådsarbetsgruppen har tillgodosetts. Regeringen anser att kan stödja att rådet som allmän inriktning ställer sig bakom det föreslagna reviderade direktivet. (Se även ministerrådspromemoria) Energitrygghet Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt "Andra strategiska energiöversynen - En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet - Föredragning och riktlinjedebatt (Offentlig överläggning enligt artikel 8.3 i rådets arbetsordning) dok. 15944/08 400 ENV 851 RELEX 930 110 POLGEN 122 Frågan har inte tidigare behandlats i eller Bakgrund EU:s energipolitik vilar på tre pelare; konkurrenskraft, miljömässig hållbarhet samt försörjningstrygghet. Strategiska energiöversynen (SER), som presenterades , lade grunden för den nuvarande inriktningen på EU:s energipolitik och resulterade i Europeiska rådets slutsatser , där EU:s 20-20-20-mål till 2020 beslutades och en handlingsplan antogs. och början av 2008 lade kommissionen fram förslag som täcker de två förstnämnda pelarna (inremarknads- resp klimatpaket) och presenterade kommissionen den andra Strategiska energiöversynen som, i enlighet med vad beslutat, har energiförsörjning som tema. Den andra Strategiska energiöversynen utgör ett paraply-policypapper för ett helt paket med initiativ, totalt sett 13 stycken (20-talet dokument). Kärnan i paraplydokumentet är en Handlingsplan för energiförsörjning och solidaritet, som vilar på fem pelare, syftande till utveckling av: - Infrastruktur - Externa relationer - Solidaritet - Energieffektivisering - Inhemska energikällor Vid energirådsmötet ska paketet presenteras och en policydebatt hållas om paraplydokumentet, utifrån frågeställningar som rör de fem ovan nämnda rubrikerna. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen granskar ännu detaljerna i paketet, men kan preliminärt välkomna inriktningen på den andra strategiska energiöversynen, som tar ett tydligt avstamp i de fastlagda målsättningarna från våroppmötet . Regeringens delar kommissionens syn att EU:s försörjningstrygghet avhängigt en rad faktorer. Inte minst klimatarbetet påverkar försörjningstryggheten positivt genom att minska det externa beroendet, varför regeringen välkomnar att meddelandet lägger stor vikt vid energieffektivisering och diversifiering av energikällor. Regeringen avser att i debatten fokusera på detta positiva samband. (Se även ministerrådspromemoria) Internationella förbindelser a) EURyssland b) Energigemenskapens ministerkonferens c) Övrigt - Information från ordförandeskapet och kommissionen Bakgrund Energirådet har traditionellt en stående punkt på dagordningen där läget i olika löpande internationella energidialoger rapporteras. Syftet med de dialoger som förs är att utveckla goda relationer med EU:s energipartners för att på så sätt söka trygga EU:s framtida energiförsörjning. a ) , genomfördes ett möte inom det s.k. som finns mellan EU (företrätt av det sittande och inkommande ordförandeskapet och KOM) och på energiområdet. I den annoterade dagordningen för mötet framhölls bland annat att en utgångspunkt för EU:s del med mötet i var de riktlinjer som lades fast vid , vilka tydligt uttryckte omständigheter som EU finner problematiska och vilka förväntningar som unionen har på . EU hänvisade också till att det finns ett ökande ömsesidigt beroende mellan och på energiområdet och framhöll vikten av geopolitiskt stabila förhållanden är nödvändiga för att unionen skall kunna känna tillförsikt i sina kontakter med på energiområdet. Vidare framhölls vikten av tillförsikt, säkerhet och förutsägbarhet för både EU och och att man inte kan se energi- och klimatfrågorna separat. Att nå en global överenskommelse om utsläppen av växthusgaser för perioden är av avgörande betydelse för EU och man ville understryka vikten av att ger ett starkt stöd på denna punkt. ansåg att skrivningarna om EU:s linje i den annoterade dagordningen var väl avvägda och balanserade. I tidigare återrapportering (rådsarbetsgruppen för och ) har framkommit att man följde den annoterade dagordningen för mötet. Diskussioner hade förts bland annat avseende infrastrukturfrågor, om möjligheter till en early warning mechanism avseende möjliga leveransstörningar, Energistadgefördraget och klimatförändringar. Stämningen var god vid mötet i men inga konkreta åtaganden gjordes. b) inom Energigemenskapen sydöstra femte ministerkonferens kommer att hållas i . En aktuell fråga gäller lokaliseringen av ett kontor för koordinering av auktioner för el. Flera länder har anmält intresse. c) Övrigt Ännu okänt vad som kommer att tas upp. Förslag till svensk ståndpunkt Ingen diskussion väntas avseende informationen om de internationella relationerna. Regeringen välkomnar att energiministrarna hålls informerade om de löpande externa energidialogerna samt syftet med dessa, dvs. att utveckla goda relationer med EU:s energipartners för att på så sätt söka trygga EU:s framtida energiförsörjning samt ge EU stärkta möjligheter att verka för hållbar energi och klimatfrågor på det internationella planet. DECEMBER 2008 () TRANSPORT LUFTFART 7. Förslag till och rådets förordning (EG) om ändring av förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 i syfte att förbättra det europeiska luftfartssystemets kvalitet och hållbarhet (R) - Allmän riktlinje (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) dok. 11323/08 138 CODEC 906 Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Förordningarna om det gemensamma europeiska luftrummet trädde ikraft . Förordningarna omfattar regler och villkor för flygtrafiktjänsten inom gemenskapen. Kommissionen anser att regleringen genomförs alltför långsamt i medlemsstaterna och därför inte gett förväntat resultat. Därför har kommissionen presenterat ett förslag till ändringar som innebär en precisering och skärpning av regelverket för att påskynda genomförandet och skapa ett verkligt gemensamt luftrum. Långsiktig bedöms detta innebära omfattande positiva effekter för flygtransporterna ur bl.a. kapacitets, kostnads- och miljösynpunkt. Bl.a. föreslås skärpningar beträffande kravet på de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende, industrin ges en utökad roll vid genomförandet av lagstiftningen, kraven på etablerandet av funktionella luftrumsblock skärps och en central nätverksfunktion skapas m.m. Förhandlingarna har i högt tempo inletts under det franska ordförandeskapet . Överlag finns ett stöd bland medlemsstaterna för kommissionens förslag. Även industriaktörerna i stort stödjer den huvudsakliga inriktningen. Förslag till svensk ståndpunkt föreslås stödja den huvudsakliga inriktningen som framgår av det framförhandlade utkastet till allmän inriktning. arbetar aktivt med genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, företrädesvis genom LFV:s internationella arbete på området. (Se även ministerrådspromemoria.) Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om upphävande av rådets direktiv /23/EEG (R) - Partiell allmän riktlinje / Riktlinjedebatt / Läget (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) dok. 11285/08 137 CODEC 900 Frågan har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, , inrättades genom förordning (EG) nr 1592/2002 vilken trädde ikraft . Genom den ursprungliga förordningen tilldelades säkerhetsuppgifter inom två områden, nämligen luftvärdighet samt miljöcertifiering av luftfartsprodukter, delar och anordningar. Genom förordning (EG) nr 216/2008 utvidgades byråns uppgifter till drift av luftfartyg, flygcertifikat och säkerhet i fråga om luftfartyg från 3:e land. Kommissionens förslag innebär att EASA-förordningen utvidgas på så sätt att byrån tilldelas säkerhetsbehörigheten också för flygplatser och flygtrafiktjänster (dessa områden ligger på medlemsstatsnivå). Ansatsen innebär att byrån ges ett samlat ansvar för flygsäkerheten på gemenskapsnivå. Tyngdpunkten ligger på regelgivning medan tillsynen ligger kvar på medlemsstatsnivå. Förhandlingarna har inletts under det franska ordförandeskapet . Förslag till svensk ståndpunkt prioriterar säkerheten inom alla trafikslag och bör se positivt på förslagets syfte att öka flygsäkerheten inom EU. Regeringen menar att förslaget bör kunna bidra till att hela EU ges en hög och enhetlig flygsäkerhetsnivå till gagn för unionens medborgare. (Se även ministerrådspromemoria.) Luftfartsavtal med tredjeländer a) Utkast till beslut av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstaters regeringar, församlade i rådet, i syfte att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar för att upprätta ett gemensamt luftrum med (*) (Rättslig grund: artikel 80.2 jämförd med artikel 300.1 i EG-fördraget) - Antagande dok. 13937/08 219 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Bakgrund lade kommissionen fram sitt förslag till mandat att inleda luftfartsförhandlingar med . I sitt meddelande Fortsatt utveckling av EU:s luftfartspolitik gentemot länder utanför gemenskapen betonar kommissionen vikten av att skapa ett gemensamt luftrum med grannländerna i öster och söder. Det slutgiltiga målet bör vara att sammanföra EU och dess grannländer under gemensamma marknadsregler. Detta mål fick stöd av rådet vid toppmötet . Med utgångspunkt i de nära politiska och ekonomiska förbindelserna mellan gemenskapen och , kommer ett avtal att baseras på ett övergripande paket rättigheter och skyldigheter för att säkerställa och främja bl.a. tillnärmning av luftfartslagstiftningen och inrätta gemensamma metoder för samarbete i frågor kring flygsäkerhet, luftfartsskydd och miljö. Avtalet ska omfatta en rad frågor i syfte att säkerställa en gradvis, ömsesidig och hållbar öppning av marknader, grundad på den europeiska luftfartslagstiftningen. Avtalet skall bl.a. innehålla bindande bestämmelser om flygsäkerhet och luftfartsskydd, syfta till att associera till ett gemensamt europeiskt luftrum, ge utrymme för flexibilitet att vidta åtgärder inom miljöområdet och inte förbjuda beskattning av flygbränsle. Ett slutligt avtal kommer att ersätta medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med . Mandatförslaget motsvarar i huvudsak det mandat som rådet givit för förhandlingar med bl.a. och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen menar att bör stödja mandatförslaget. (Se även ministerrådspromemoria.) b) Utkast till beslut av rådet och företrädarna för Europeiska unionens medlemsstaters regeringar, församlade i rådet, i syfte att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar för att upprätta ett gemensamt luftrum med (*) (Rättslig grund: artikel 80.2 jämförd med artikel 300.1 i EG-fördraget) - Antagande dok. 15144/08 252 AL 3 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Bakgrund lade kommissionen fram sitt förslag till mandat att inleda luftfartsförhandlingar med . Med utgångspunkt i de nära politiska och ekonomiska förbindelserna mellan gemenskapen och , kommer ett avtal att baseras på ett övergripande paket rättigheter och skyldigheter för att säkerställa och främja bl.a. tillnärmning av luftfartslagstiftningen och inrätta gemensamma metoder för samarbete i frågor kring flygsäkerhet, luftfartsskydd och miljö. Avtalet ska omfatta en rad frågor i syfte att säkerställa en gradvis, ömsesidig och hållbar öppning av marknader, grundad på den europeiska luftfartslagstiftningen. Avtalet skall bl.a. innehålla stränga bestämmelser om flygsäkerhet och luftfartsskydd, syfta till att associera till ett gemensamt europeiskt luftrum, ge utrymme för flexibilitet att vidta åtgärder inom miljöområdet och inte förbjuda beskattning av flygbränsle. Ett slutligt avtal kommer att ersätta medlemsstaternas bilaterala luftfartsavtal med . Mandatförslaget motsvarar i huvudsak det mandat som rådet givit kommissionen för förhandlingar med bl.a. och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen menar att bör stödja mandatförslaget. (Se även ministerrådspromemoria.) Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av viss infrastruktur (Eurovignette) (R) - Allmän riktlinje (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) dok. 11857/1/08 REV 1 TRANS 249 FISC 95 ENV 456 CODEC 973 Förslaget har inte tidigare behandlats i . Bakgrund Det så kallade Eurovinjettdirektivet reglerar hur höga vägavgifter som medlemsstaterna maximalt får ta ut av tunga lastbilar. Det är frivilligt för medlemsstaterna att införa vägavgifter, men om sådana införs måste direktivets regler följas. Förslaget till ändring av direktivet ingår i kommissionens paket om grönare transporter som presenterades . Förslaget syftar till att uppmuntra till en samhällsekonomiskt effektiv prissättning av lastbilstransporter. Förslaget innebär inte några krav på medlemsstaterna att införa vägavgifter. Målet ska istället uppnås genom att det blir tillåtet för medlemsstaterna att införa en avgift för att internalisera externa kostnader för lokala luftföroreningar, buller och trängsel. Denna avgift ska få läggas ovanpå den infrastrukturfinansierande avgift som är tillåten enligt nuvarande direktiv. Förslaget innehåller detaljerade regler för utformningen av den nya avgiften och krav på att intäkterna från avgiften ska öronmärkas för åtgärder inom transportsektorn. Nuvarande direktiv reglerar avgifter på det transeuropeiska vägnätet. Förslaget innebär att avgifter även på andra vägar måste uppfylla direktivets regler. Detta gäller såväl den nya avgiftskomponenten som den nuvarande infrastrukturfinansierande avgiften. Medlemsstaterna har mycket varierande syn på kommissionens förslag. Generellt sett stödjer centraleuropeiska transitländer förslaget, medan mer perifert belägna medlemsstater är kritiska. Avgiftskomponenten för trängsel är en mycket kontroversiell del av förslaget. Det finns dock en rad frågor där någon enighet ännu inte har kunnat nås. Det gäller till exempel direktivets geografiska tillämpningsområde, vilka avgiftskomponenter som ska få inkluderas i avgiften för externa kostnader, vilka maximala avgiftsnivåer som ska vara tillåtna och om det ska finnas krav på öronmärkning av intäkterna från den nya avgiften. Det franska ordförandeskapet arbetar dock för att rådet vid mötet ska kunna enas om en allmän inriktning för det fortsatta arbetet. Frågan kommer att behandlas i Coreper . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att bör bidra till en kompromiss. Enighet vid bör dock inte eftersträvas på bekostnad av en bra lösning i sak. Regeringen anser att bör verka för att den föreslagna trängselkomponenten inte införs med mindre än att villkor anges för tillämpning av den.. Dessa villkor bör säkra att tunga lastbilar inte missgynnas jämfört med andra typer av fordon och att medlemsstaten i frågan åläggs att vidta aktiva åtgärder för att begränsa trängseln på det aktuella vägavsnittet. bör inte stödja förslag från andra medlemsstater om att inkludera ytterligare typer av externa kostnader i den nya avgiften. Det geografiska tillämpningsområdet bör så långt möjligt begränsas till det som gäller enligt nuvarande direktiv. bör inte acceptera bindande krav på öronmärkning av intäkter. bör ifrågasätta valet av rättslig grund. (Se även ministerrådspromemoria.) Förslag till och rådets direktiv om att underlätta gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser (R) - (ev.) Allmän riktlinje (Offentlig överläggning enligt artikel 8.1 c i rådets arbetsordning) dok. 7984/08 TRANS 100 CODEC 416 Förslaget behandlades i inför . Bakgrund Det ursprungliga förslaget till direktiv, som kommissionen lade fram , syftar till att genom informationsutbyte göra det lättare att över landgränser lagföra överträdelser av vissa trafikförseelser som särskilt anses hota trafiksäkerheten (hastighetsöverträdelser, trafiknykterhetsbrott, bristande bältesanvändning och körning mot rött ljus). Förslaget härstammar från det europeiska trafiksäkerhetsprogrammet där målsättningen är att halvera antalet döda i trafiken till 2010, men där halvtidsöversynen 2006 visade att målet inte skulle komma att nås. Översynen visade att medlemsstaternas uppföljning av trafikbrott varierade kraftigt, liksom resultatet av trafiksäkerhetsarbetet. Kommissionens förslag innehåller bestämmelser om informationsutbyte mellan medlemsstaterna beträffande fordons- och föraruppgifter. Den behöriga myndigheten i medlemsstaten där en trafikförseelse har begåtts med fordon som är registrerat i en annan medlemsstat ska enligt förslaget hämta dessa uppgifter från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där fordonet är registrerat. Informationsutbytet ska ske elektroniskt och det ska upprättas ett elektroniskt nätverk på EU-nivå utifrån gemensamma regler. Redan inledningsvis ifrågasattes den rättsliga grunden för direktivet då det av en majoritet av medlemsländerna, bl.a. , ansågs mest beröra polisiärt och straffrättsligt samarbete inom den tredje pelaren enligt avdelning VI i fördraget. Rådets rättstjänst redovisade i ett yttrande samma slutsats. Ordförandeskapet har därefter föreslagit flera omarbetningar och nya direktivförslag. I det senaste direktivförslaget från ordförandeskapet har skyldigheten att efterfråga information tagits bort, men kvar finns en bestämmelse om att ett gemensamt elektroniskt informationsnätverk ska byggas upp i syfte att besvara förfrågningar från andra medlemsstater. Förslaget innehåller också bestämmelser om insamling av statistik, samt om uppföljning av andra medlemsstaters slutliga beslut om överträdelser av trafikregler. Kritiken från en majoritet av medlemsstaterna om att det saknas en rättslig grund för att driva igenom flera av de föreslagna åtgärderna genom ett direktiv under den första pelaren kvarstår även beträffande det ändrade förslaget. Många medlemsstater, både bland dem som helst ser en tredjepelarlösning och bland dem som vill ha ett direktiv, anser att direktivet nu blivit urvattnat i förhållande till syftet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen menar att bör framhålla följande. är för ökad trafiksäkerhet i , vilket inte är beroende av ett förslags specifika nytta för jämfört med nuvarande läge. En ökad trafiksäkerhet i hela EU innebär i sig ett mervärde för . För länder liksom som har ett straffrättsligt och inte ett administrativt system gällande överträdelser av trafikregler har förslaget i sin nuvarande form dock en mycket begränsad nytta. Men, om länder som tillämpar ett administrativt förfarande skulle vara hjälpta av de föreslagna bestämmelserna är det positivt att förslaget fortsatt diskuteras. Det är viktigt att finna en bred praktisk lösning som faktiskt innebär att lagföringen av trafikförseelser som begås av boende i andra medlemsstater blir mer effektiv. (Se även ministerrådspromemoria.) INTERMODALA TRANSPORTER OCH TRANSPORTNÄT 12. (ev.) Grönare transporter, En strategi för att internalisera externa kostnader, Åtgärder för att minska järnvägsbuller från befintliga fordon - Antagande av rådets slutsatser dok. 11851/08 TRANS 248 ENV 455 Frågan behandlades i inför . Bakgrund De tre meddelandena ingår i kommissionens paket om grönare transporter som presenterades . Paketet innehåller även en inventering av vidtagna och planerade åtgärder på gemenskapsnivå samt ett förslag till revidering av det s.k. Eurovinjettdirektivet om vägavgifter på tunga godsfordon (direktiv /38/EG). Paketet är svaret på en begäran till kommissionen som uttrycks i artikel 11 i Eurovinjettdirektivet.