rfr · GW0WRFR5 · 2008-12-09 00:00:00 — Inom transportforskningsområdet finns ytterligare några finansiärer som i mindre omfattning har forskningsprogram eller stöder enskilda projekt. Dessa redovisas nedan med tillhörande länkar till webbplatser. Bakgrund: Forskning inom sjöfarten är en del av sektorsroll. Speciellt gäller detta inom områdena sjösäkerhet och miljö. Det eget utförda forskningsarbetet är begränsat, men stöder forskningsaktörernas verksamhet. Inriktning: är aktivt i det nationella sjösäkerhetsprogrammet som administreras av . Forskningen har en stark koppling till den internationella regelutveckling som drivs av IMO, . har en roll att förmedla IMO:s syn tillbaka till forskarvärlden. är engagerat i internationellt forskningssamar- 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD bete både inom enskilda EU-projekt och via teknologiplattformen WATER- och ERA-Net samarbetet MARTEC. Samordning av transportforskningen i sker genom TRANSAM. Exempel på pågående projekt: Sambandet mellan olyckor i den svenska handelsflottan, Budget: Budgeten är . Läs mer: . Bakgrund: Luftfartsstyrelsen har ett myndighetsansvar för den civila flygtrafiken i . Den viktigaste uppgiften är att främja en säker, kostnadseffektiv och miljösäker civil luftfart. Inriktning: Luftfartsstyrelsen har inget eget forskningsanslag, men följer FoU inom luftfartssektorn, särskilt miljöområdet. Aktuell forskning handlar bl.a. om nya flygbränslen, tystare flygplan och förkortade flygvägar. Exempel på pågående projekt: Vätgas som flygbränsle, FOI.91 Bio Jet A1 Biobränsle för flygplan, EcoPar AB.92 På länken nedan finns adresser till olika pågående projekt inom dessa områden: . Bakgrund: uppdrag är att se till att de miljöpolitiska besluten genomförs och arbetar långsiktigt och förebyggande för en hållbar samhällsutveckling. Inriktning: Enligt regeringens uppdrag som forskningsfinansiär ska främst finansiera forskning till stöd för den egna verksamheten. Budget: Det årliga forskningsanslaget uppgår till ca , varav något enstaka projekt berör transportområdet. Läs mer: resultat/Miljoforskningsprogram/. 90http:///forskningsdb/ViewProject.aspx?ID=40823886-75c9- 49a8-8f63-e27719ab88f9. 91http:///templates/LS_InfoSida_70_3035452.aspx. 92http:///templates/LS_InfoSida_70_3035452.aspx. 93Från och med upphör , och Styrelsen för psykologiskt försvar och i stället uppstår en ny, sammanhållen myndighet; Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Myndigheten ska ha ansvaret för frågor om samhällets säkerhet när det gäller skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Bakgrund: är en statlig myndighet som verkar för ett säkrare samhälle. Utifrån visionen om ett helt liv i en värld av ständigt färre olyckor och skador arbetar för att åstadkomma ett säkrare samhälle. I det arbetet spelar kunskapsutveckling en strategiskt viktig roll. Inriktning: För att stimulera forskning för ett säkrare samhälle avsätter ca i olika forskningsaktiviteter. Bland dessa ryms finansiering av enskilda projekt, miljöstöd till universitet och forskningsinstitut samt programstöd till Brandforsk. är medfinansiär i några FUD-projekt inom transportområdet. Exempel på pågående projekt: Grundvattenföroreningar vid trafikolyckor utveckling av ny bedömningsmetodik, KTH.94 Bakgrund: KBM är en myndighet med uppgift att samordna arbetet med att utveckla krisberedskapen i det svenska samhället För att få en helhetssyn i arbetet med krisberedskap krävs gemensam kunskap om hot, risker och sårbarhet. Det är KBM:s uppgift att se till att denna kunskap byggs upp och förmedlas till dem som behöver den. En uppgift är att stödja forskning. Inriktning: Den forskning KBM finansierar ska ge kunskap som kontinuerligt bidrar till att minska sårbarheten i samhället och förbättrar samhällets krishanteringsförmåga. Forskningsinsatser kan initieras av KBM eller av forskare som söker medel. Forskningsfältet är brett och omfattar forskning inom många vetenskapliga discipliner. Exempel på pågående projekt: Den civila luftfartens beroende av telesystem sett i ett terroristperspektiv, FOI.95 Budget: För att stimulera forskning avsätter KBM i olika forskningsaktiviteter. Endast en begränsad del avser projekt inom transportområdet, ca . Läs mer: . Bakgrund: uppgift är bl.a. att bistå regeringen med beslutsunderlag inom det transportpolitiska området. Det görs bl.a. genom att i årliga regeringsuppdrag följa upp de transportpolitiska målen samt att beräkna trafikens externa effekter. får även uppdrag om att analysera och presentera olika 94http:///templates/SRV_Page23094.aspx. 95http:///templates/Page10659.aspx. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD transportpolitiska problemområden och har en viktig roll som samordnare i den nationella planeringen av infrastrukturen. Några exempel på avslutade projekt är: Transportsystem 2040+ en översiktlig analys om framtidens transportsystem där hänsyn har tagits till flera omvärldsfaktorer som t.ex. klimatförändringar, kraftigt höjt råoljepris, medborgarnas ändrade preferenser om arbete och fritid m.m. Kostnads/nyttoanalys av ett spårbilssystem de samhällsekonomiska nyttorna och kostnaderna för två tänkta spårbilsnät i och i Mä- lardalen analyseras i jämförelse med ett konventionellt kollektivt alternativ samt med ett business-as-usual-alternativ. Revision av de transportpolitiska målen en genomgripande analys av bristerna i de befintliga transportpolitiska delmålen samt ett förslag om nya mål och delmål. Läs mer: Samtliga projekt och rapporter finns att läsa på . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) Bakgrund: FAS har som huvudsaklig uppgift att stödja forskning inom områdena arbetsliv, folkhälsa och socialvetenskap. FAS finansierar några projekt inom transportområdet då dessa studerar påverkan på individens hälsa, välbefinnande och utveckling. De flesta handlar om arbetsmiljön, exempelvis exponeringsrisker inom fordonstrafik eller fysisk och social miljö inom flyget. Tillgänglighetsfrågor är också aktuella i forskning om funktionshindrades och äldres villkor i samhället. Exempel på pågående projekt: Utarbetande av analysmetod för exponering av dieselpartiklar i arbetsmiljön, universitet.96 Resande i arbetet, universitet.97 Budget: ca . FAS projektkatalog: . Bakgrund: Formas stöder grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas främjar en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, mång- och tvärvetenskaplig forskning samt internationellt forskningssamarbete. Formas samverkar med andra statliga forskningsfinansiärer, bl.a. VIN- 96http:///fas_templates/Project1244.aspx?arende=6850. 97http:///fas_templates/Project1244.aspx?arende=8757. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD NOVA, och Formas är medfinansiär i några FUD-projekt inom transportområdet. Exempel på pågående projekt: Trafikemissioner av Aerosolpartiklar, universitet.98 Biobränslen i historisk och kulturell belysning, universitet.99 Formas projektkatalog: . Bakgrund: Mistra är en offentlig forskningsstiftelse som investerar i starka forskargrupper som i samverkan med användare bidrar till att lösa miljöproblem. Användare av forskningen finns inom såväl näringsliv som inom förvaltning, politik och frivilligorganisationer. Mistra investerar i storleksordningen för forskning. Inriktning: Mistra driver olika program som har till syfte att hitta lösningar till viktiga miljöproblem, däribland projektet som består av tre delprogram. IMPACTs ska utveckla modeller och verktyg som kan stödja hållbarhetsorienterat beslutsfattande och implementering inom transportsektorn. INFORM ska utveckla strategier som tar upp hur aktörers rådande samtal om hållbar rörlighet kan anpassas så att de effektivare riktas mot mer hållbara transportlösningar . INCLUDE ska skapa förutsättningar för utveckling av långsiktiga strategier, metoder och verktyg för att kunna uppnå ett miljömässigt uthålligt transportsystem som är väl anpassat till inneboende natur- och kulturmiljöegenskaper hos landskapet samt ger upphov till skapandet av nya värden. Exempel på pågående projekt: E4 Mistra Energieffektiva efterbehandlingssystem för förbränningsmotorer, Trivector AB.100 Mistras bränslecellsprogram, KTH.101 E4 Mistra, Technology AB.102 Aktörer: IMPACT: , (), (), och 100http:///mistra/forskning/aktivaprogram/transportmistra.4.58b55df71 0900f8463c800010091.html. 101http:///mistra/forskning/aktivaprogram/mistrasbranslecellsprogram. 102http:///mistra/forskning/aktivaprogram/e4mistraenergieffektivaefter behandlinssystemforforbranningsmotorer.4.7d810b7d109c0650979800035066.html. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD INFORM: och Studies and Inter- national Relations, PADRIGU. INCLUDE: , , , , , . Läs mer: Samtliga pågående och avslutade projekt finns samlade på: 7dec92f478000101477.html. TransportMistra: d810b7d109c0650979800025871.html. Vägtransportsystemet i tätort och Landsting, SKL Bakgrund: Tillsammans med bedriver SKL sedan mitten av 1980- talet ett FoU-program om vägtransportsystemet i tätort. FoU-projekt och aktiviteter beslutas av en styrgrupp med kommunrepresentanter. Resultaten presenteras i lättillgänglig form, både som enkla nyhetsblad och handböcker, via seminarieserier, kurser och konferenser. Inriktning: Nuvarande inriktning är: Planering, arbetssätt och organisationsformer. Effektiv förvaltning (drift och underhåll). Ekologisk hållbarhet (buller, MKN). Trygg och vacker stad. Regional utveckling och tillväxt. Exempel på pågående projekt: Samtliga pågående FUD-projekt finns presenterade i en skrift.103 Budget: Verksamheten bedrivs med hjälp av ett årligt ekonomiskt stöd från om och kommunerna bidrar med ytterligare ca . Aktörer: Ett stort antal kommuner, LTH, VTI och samt konsulter och entreprenörer inom området. Läs mer: . finansierar insatser inom infrastruktur, sysselsättning, lokal och regional utveckling etc. Därutöver finns det en sammanhållningsfond, framför allt ämnad för de nya medlemsländerna, som går till miljöprojekt och transeuropeiska nätverk inom infrastruktur på transportområdet. 2008/09:RFR5 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD Under förra perioden 20002006 fördelades till 254 transportinfrastrukturprojekt. 104 För programperioden 20072013 har tilldelats ca i strukturfondsmedel. kommer att satsas på insatser inom målet Regional konkurrenskraft och sysselsättning och ungefär 2 miljarder satsas i stöd för målet Territoriellt samarbete. Strukturfonderna finansierar en mängd projekt där flera berör infrastrukturområdet och i vissa fall är av karaktären forskning och utveckling (tyngdpunkten synes ligga vid utveckling och demonstration). Projekten är inte sällan omfattande med deltagande av många organisationer; kommuner, universitet och högskolor, länsstyrelser och företag. I vissa fall bedrivs projekten i regioner där motsvarande organ från andra länder också är delaktiga. är förvaltande myndighet för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och de finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Exempel på projekt: I2-den , tekniska universitet.106 Baltic Gateway, , , , VTI m.fl. 107 Hållbart resande i , kommun.108 Renare sjöfart, kommunalförbund.109 Försöksverksamhet etanoltillverkning och projektering , NBE Sweden AB.110 Syfte: Transportframsyn är en normativ framsyn av gods- och persontransporter, med perspektivet där syftet är att skapa en pratisk samverkan kring långsiktiga utvecklingsfrågor. Målet är att bygga en svensk dialogplattform och utifrån denna utveckla en långsiktig vision för framtiden och lämna konkreta förslag till förbättringar inom transportsystemet. Målgruppen är i första hand politiker men också transportsäljare och transportköpare liksom transportforskare och transportmyndigheter. Medverkande: Projektet kommer att vara ett brett samarbetsprojekt med , , (ev. Luftfartstyrelsen), , samt IVA. Företag och forskare kommer också att delta. Transportframsyn genomförs av med IVA som projektplattform. Bakgrund: samhällsutveckling och konkurrenskraft är beroende av ett välfungerande transportsystem. Flöden av gods och personer till, från och 104Rapport från till SKL, . 105Läs mer om Interregionala samarbetsprogram, Interreg, . 106http:///sb/d/1328/a/8561. 107http:///index.htm. 108http:///sb/d/1328/a/8938. 109http:///sb/d/1333/a/8491. 110http:///sb/d/1329/a/8357. 3 HUVUDSAKLIGA STATLIGA AKTÖRER INOM FINANSIERING AV TRANSPORT-FUD inom landet måste vara kostnadseffektiva, smidiga och ta hänsyn till faktorer som miljö och säkerhet. har jämfört med andra länder investerat mindre i transportsystemet, vilket gjort att dagens infrastruktur är otillräckligt utbyggd med alltför många sårbara kapacitetspro- blem, och den är dessutom bristfälligt underhållen. står inför flera stora utmaningar för att förbättra transportsystemet för framtiden. Ingen aktör kan lösa dessa frågor själv, utan en bred samverkan är nödvändig. Exempel på frågeställningar som denna transportslagsövergripande framsyn ska belysa är: Vilka transportbehov har vi och vilka utmaningar kan vi se? Hur skapar vi ett konkurrenskraftigt transportsystem som är långsiktigt hållbart? Hur kan framtida transportsäkerhet (både security och safety) förbättras? Hur kan telematik och annan transportrelaterad teknik utvecklas? Hur kan framtidens transportsystem finansieras? Hur kan transporteffektiviteten öka (t.ex. IT, logistik m.m.)? Hur påverkas transportsystemen av globaliseringen och av internationella regelverk och standards? Läs mer: . Samarbete med andra länder inom transportforskningens område är en självklar utgångspunkt för såväl utförare som finansiärer. Flera av finansiärerna lyfter fram sin omvärldsanalys inom internationell forskning som en naturlig del vid utformande av olika forskningsprogram. påpekas att forskningsuppgifter ofta berör frågor som är specifika för och därför också måste utföras inom landet. Här finns gemensamma intressen med andra nationella, både avnämare och finansiärer av forskning. Av inventeringen har framgått att det också förekommer ett flertal utländska universitet, institut och företag i svenskfinansierade FUD-projekt. En stor del av det internationella samarbetet, framför allt på finansiärssidan ,sker inom ramen för det europeiska samarbetet. Former för samarbete och riktlinjer för EU-medverkan samordnas inom TRANSAM. Nedan följer exempel på det europeiska samarbetet. 4.1Forskningssamarbete inom EU inom transportområdet Under det 7:e ramprogrammet kommer ca att avsättas för att stödja EU-forskning för att utveckla säkrare, grönare och smartare europeiska transportsystem till fördel för alla medborgare. Behovet av nya transportnätverk och -infrastrukturer i växer och utvecklingskostnaderna ökar. Prioriterade områden är: Aeronautik och lufttransport (reducering av utsläpp, arbete med motorer och alternativa bränslen, hantering av lufttrafiken, säkerhetsaspekter vad gäller lufttrafik, miljöeffektiv flygning). Pålitliga transporter på land och hav, räls, väg och vattenburna (utveckling av miljövänliga och effektiva motorer och högeffektiva tåg, reducering av transporters inverkan på klimatförändringar, intermodal, regional och nationell transport, miljövänliga och säkra fordon, infrastrukturskonstruktion och -underhåll, integrerad arkitektur). Stöd till europeiska globala satellitnavigationssystem, och EG- NOS (navigations- och tidsanpassningstjänster, effektiv användning av satellitnavigation)satellitnavigationssystem. Inom transportområdet bereds programmen av en nationell ledamot från och en nationell expert från . Övriga närliggande programkommittér är energi, miljö och IKT. Dessa bereder nationella inspel till programkommittéerna. Inom TRANSAM finns en EU-grupp som leds av . Gruppen fungerar som en referensgrupp för samtliga program. Gruppen har en bred representation med företrädare för industrin, forskningen och finansiärerna. 4 INTERNATIONELLT SAMARBETE 2008/09:RFR5 En förutsättning för att nå framgång i är den kraftsamling som satsningen på starka forskningsmiljöer innebär. I den nationella FUD-strategin lämnas förslag för att underlätta arbetet bl.a. genom att ge förhandsbesked och planeringsbidrag. Förhoppningen är att samarbetet i TRANSAM ska gynna svenska FUD-aktörers medverkan i EU:s forskningsprogram inom transportområdet. För att främja svenskt deltagande i europeiskt forskningssamarbete är svenska myndigheter engagerade i ett flertal grupperingar på EU-nivå. Trafikverken deltar i de strategiskt viktiga teknikplattformarna WATERBORNE111 inom sjöfart, ERRAC112 inom järnväg, ERTRAC113 för vägtrafik och ACARE114 för flyg). Dessutom har och anslutit sig till ERA-NET Transport respektive ERA-NET Road, vilka är viktiga plattformar för samarbete och samordning av forskningsaktiviteter inom transportområdet (se avsnitt 4.2). VTI och är också engagerade i arbetet inom EU exempelvis genom VTI:s institutsamarbete inom ECTRI115. ERA-NET står för Area-NET och är ett instrument för samverkan mellan forskningsfinansiärer i EU-länder. Syftet är att stärka europeisk FoU-samverkan och att på lång sikt öppna upp nationella program för deltagande av forskare från andra länder och därigenom bidra till rationalisering av FoU-insatser inom . Stöd från kommissionen ges för de merkostnader forskningsfinansiärer har för planeringsarbetet. Det finns ett omfattande antal ERA-NET. Under det sjätte ramprogrammet deltog mer än 1 000 forskningsfinansiärer i 71 olika ERA-NET-program. Svenska myndigheter är engagerade i ett flertal nätverk och plattformar. deltar i ERA- NET, bl.a. ERA-NET Transport, deltar i . drivs ett nätverk som består av samarbeten mellan europeiska nationella forskningsprogram kring transporter, ERA-NET TRANSPORT (ENT). Nätverket fungerar som en plattform för dem som driver forskningsprogram genom att erbjuda ett ramverk och ge stöd för initiering och genomförande av nationsöverskridande forskningssamarbeten. Det innefattar att erbjuda hjälp och kunskap om avtal, olika nationella forskningsprogram, passande samarbetsformer m.m. för att möjliggöra framgångsrik transport- 112http:///. 113http:///. 114http:///. 115http:///. 2008/09:RFR5 4 INTERNATIONELLT SAMARBETE deltar följande 13 av EUs medlemsländer i nätverket: , , , , , , , , , , och . I nätverket finns från , och två samarbetspartners vardera och för de övriga länderna en samarbetspartner. Sedan samarbetet i ENT startade med fas 1 (år 20042007) har sammanlagt 16 olika nationsövergripande forskningssamarbeten initierats116. 1.E-Call Plus/Service Platform. 3.Trans-national architecture for multimodal information. 4.Business models for data collection and use. 5.SURSHIP Safety Survivability of Ships. 6.Alternative fuel, propulsion systems and vehicle technologies Part 1. 7.Alternative fuel, propulsion systems and vehicle technologies Part 2. 8.Improved understanding of noise effects. 9.Environmental performance indicators for heavy duty vehicles. 10.Policy to influence vehicle purchasing behaviour. 11.Driver Support Systems. 12.Hazardous goods tracking and tracing. 13.Safety and Security across modes. 14.KEEP MOVING Demographic changes and Transport. 15.Sleepiness at the wheel. 16.Intermodal Freight transport. är ett av de mer aktiva länderna i nätverket och medverkar i hälften av aktionsgrupperna för nuvarande samverkansområden (nr 1, 2, 3, 5, 9, 12, 14 och 16). I aktionsgrupperna ingår grupper av nationella forskningsfinansiärer. har beslut fattats om en fortsättning av ERA-NET Transport för åren 20082011 (fas 2). Arbete pågår med att prioritera insatsområden och att utvidga antalet samarbetspartner. ERA-NET-Road117 är ett vägforskningssamarbete mellan 11 länder inom EU med nationella vägmyndigheter som medlemmar. ERA-NET Road arbetar med följande strategi: 116Samtliga 16 forskningssamarbeten kan studeras på era.net/action-groups.html. 117http:///. 4 INTERNATIONELLT SAMARBETE 2008/09:RFR5 Uppmuntra systematiskt informations- och erfarenhetsutbyte mellan de nationella vägmyndigheterna. Identifiera och analysera kompletterande forskningsteman mellan de deltagande vägmyndigheterna. Implementera gemensamma aktiviteter genom identifiering av möjligheter för samordning av redan planerade och pågående FUD-projekt/program. Utveckla och implementera transnationella delprogram med gemensamma utlysningar. Utveckla instrument för multinationell utvärdering och programstyrning, som inte förhindras av administrativa eller legala barriärer för samarbete. Informera om framsteg inom ERA-NET Road-samarbetet och dess uppnådda resultat och att säkerställa att dessa är tillgängliga för alla berörda parter. Utöver erfarenhetsutbyten och konferenser synes antalet samarbetsprojekt varit relativt begränsat. De nordiska länderna har haft ett fåtal samarbetsprojekt. är ett av de mest aktiva länderna inom IEA. IEA har dels sin verksamhet inom ett sekretariat i , dels inom fler än 40 stycken forskningsprogram där länderna samverkar i mån av intresse. IEA behandlar tre frågor inom området för att nå en balanserad energipolitik: Aktuellt arbete fokuserar bl.a på politik rörande klimatförändringen, marknadsreformer, energiteknologi, samarbete och att nå ut till resten av världen, speciellt stora konsumenter och producenter av energi såsom , , och OPEC-länderna. Samarbetet mellan medlemsländerna syftar till att öka deras gemensamma energisäkerhet genom diversifiering av energikällorna och förbättrad energieffektivitet, som man garanterar ekonomisk konkurrenskraft och skydd för miljön. I är och Formas ansvariga för arbetet på regeringens uppdrag. Representationen i programmens arbeten kommer från såväl myndigheter, universitet som näringsliv. 2008 bidrog med till arbetet inom transportområdet. Totalt satsar deltagarländerna . Områden som deltar i är hybridteknik, förbränningsmotorteknik och vätgas/bränsleceller. Inom transportområdet lyfter man fram fyra FUD-projekt som man samarbetar runt: 2008/09:RFR5 4 INTERNATIONELLT SAMARBETE Avancerade bränsleceller,118 Avancerade motorbränslen,119 Hybrid och elektriska fordon120 och Avancerade material för transport.121 För mer information om de enskilda projekten se respektive länk. 118http:///EnergyEndUse/Advanced_Fuel_Cells/. 119http:///EnergyEndUse/Advanced_Motor_Fuels/. 120http:///EnergyEndUse/Hybrid_and_Electric_Vehicles/. 121http://www.iea- /EnergyEndUse/Advanced_Materials_for_Transportation/. (världsledande tyskt företag) och underhåll av infrastruktur vid KTH för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Forskning, utveckling och demonstration ombildat till SSPA 1984 Ett av största konsultföretag 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skattekonkurrensen den Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppfölj- Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser uppföljning av det multilaterala utvecklingssamar- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005 UTRIKESUTSKOTTET OCH MILJÖ- OCH JORDBRUKS- Offentlig utfrågning om en gasledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångs- uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar för Stock- Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva småskalig