eunbil · GV0N420A · 2008-01-01 00:00:00 — Rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) Utkast till rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av rådets beslut /187/RIF av om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet, ändrat genom rådets beslut /659/RIF Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument. dokument: 5037/08 COPEN 1 EUROJUST 1 EJN 1 Utkast till rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av rådets beslut /187/RIF av om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet 7797/08 COPEN 55 EUROJUST 27 EJN 21 (senaste versionen) Fakta-PM Ju-dep 2007/08:FPM68 Initiativ om rådsbeslut avseende Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket behandlad vid samråd med : inför (Meddelande från kommissionen till rådet och om Eurojusts och det europeiska nätverkets roll i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism i EU) Bakgrund Efter initiativ från , , och initierades genom ett beslut av EU:s åklagarsamarbete, Eurojust. Myndighetens huvuduppgifter är att främja och förbättra samarbete och samordning mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter vid bekämpandet av grov gränsöverskridande brottslighet. Eurojust ska bl.a. hjälpa medlemsstaterna i det rättsliga samarbetet i frågor om t.ex. internationell rättslig hjälp och utlämning. Eurojust kan på begäran av en medlemsstat också hjälpa till med utredningar och åtal som rör en medlemsstat eller ett land utanför EU, förutsatt att det finns ett samarbetsavtal med detta land. Eurojust består av en nationell medlem från varje medlemsland. Varje medlem får biträdas av en eller flera personer. Eurojust kan utföra sina uppgifter antingen som ett kollegium, eller genom en eller flera nationella medlemmar. Till hjälp finns en administrativ avdelning under ledning av en administrativ direktör. De nationella medlemmarna lyder under de nationella lagarna i sitt land. Varje medlemsland bestämmer själv om den nationella medlemmen skall ha några rättsliga befogenheter i förhållande till sitt hemland. För de anställda vid sekretariatet gäller samma regler som för övriga EG-tjänstemän. Den svenska nationella medlemmen är åklagare och hör till , med placering i . Eurojust har befogenhet att uppmana rättsliga myndigheter i medlemsstaterna som berörs av ett ärende att genomföra brottsutredningar och väcka åtal. Eurojust kan vidare uppmana de berörda myndigheterna att samordna utredningar. Eurojust har dock inte några egna rättsliga befogenheter. Beslut i brottsutredningar fattas alltid på nationell nivå, av åklagare, domare eller andra personer med motsvarande behörighet, med tillämpning av nationell lag. De ärendetyper som hänvisas till Eurojust är bl.a. bedrägerier, narkotikabrott, terrorism, människohandel och penningtvätt. Eurojust har sedan inrättandet utvecklats på ett positivt sätt med ett ständigt ökande antal ärenden som hänvisas till myndigheten från medlemsstaterna. har över 1000 ärenden hänvisats dit. erfarenheter från samarbetet visar dock att det finns utrymme för och behov av att effektivisera Eurojust. liksom f.ö. vår representation vid Eurojust har pekat på några områden som kan förbättras. Den första frågan är den s.k. behörighetsfrågan, dvs. att inte alla nationella medlemmar har befogenhet att i hemlandet vidta utredningsåtgärder o.s.v. Flera medlemmar saknar all form av sådan befogenhet. Vidare har lyfts fram att en del nationella deskar är underbemannade, t.ex. att vissa länder saknar biträdande nationella medlemmar. Ett annat problem är att det är stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller att använda Eurojust vid bekämpningen av grov gränsöverskridande brottslighet. I syfte att lösa de brister som påpekats och vidareutveckla och effektivisera samarbetet har och 13 andra medlemsstater (FR, AT, ES, PT, SI, CZ, BE, PL, IT, LU, NL, SK och EE) initierat utkast till ett rådsbeslut om revidat Eurojustbeslut. I utkastet föreslås bl.a. att de nationella medlemmarna i Eurojust ska ha en minimibehörighet när det gäller att vidta och besluta om brådskande åtgärder. Det föreslås även att kollegiet får en konfliktlösande roll i jurisdiktionskonflikter, att det inom Eurojust inrättas en jourorganisation som är tillgänglig dygnet runt för att kunna agera i brådskande ärenden, samt att medlemsstaternas informationsskyldighet gentemot Eurojust utökas. Ytterligare förslag syftar till att renodla Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets (EJN) roller så att de inte handlägger ärenden som den andra parten borde handha, samt till att i övrigt förbättra informationsutbytet och samarbetet dem emellan. Det framtagna förslaget till reviderat Eurojustbeslut innebär en viktig effektivisering av det mellanstatliga samarbetet och det är angeläget att verkar för att det genomförs. Förhandlingarna pågår och kommer att fortsätta med målsättning att rättsakten ska kunna antas av medlemsstaterna senast . Det slovenska ordförandeskapet har till följd av förhandlingarna i rådsarbetsgruppen tagit fram ett reviderat utkast som behandlar artiklarna 2, 7, 9, 10 och 30 i Eurojustbeslutet. Förslaget har behandlats i artikel 36-kommittén. Vid möte i ska rådet utifrån den preliminära information som lämnats enas om nya lydelser beträffande ovan nämnda artiklar. Rättslig grund och beslutsförfarande Artiklarna 31 och 34.2 c i . Svensk ståndpunkt Eurojust är en väl fungerande myndighet som har en viktig funktion i bekämpningen av grov gränsöverskridande brottslighet. Det finns dock behov av och utrymme för att ytterligare effektivisera Eurojustsamarbetet. De av bl.a. framtagna förslagen till reviderat Eurojustbeslut innebär en viktig förstärkning av det mellanstatliga samarbetet och det är angeläget att verkar för att de genomförs. kan stödja den föreslagna lydelsen av de aktuella artiklarna i utkast till nytt Eurojustbeslut och bör verka för att enas om innehållet i dessa. inställning Parlamentet har uppmanats att lämna sitt yttrande om förslaget till nytt Eurojustbeslut under plenarsessionen . Förslaget I utkastet till det reviderade beslutet om Eurojust föreslås i nu aktuella delar bl.a. följande: Artikel 2 Artikeln behandlar Eurojusts sammansättning. Förslaget innebär att medlemsstaterna (MS) skall se till att den nationella medlemmen (NM)på ett effektivt sätt kan bidra till Eurojusts verksamhet genom att denne skall ha sin permanenta arbetsplats vid Eurojust i samt genom att varje MS även skall utse en suppelant till den NM och därutöver en annan person som biträdande medlem. De senare två personerna kan men behöver inte vara fast stationerade i . Artikel 7 Artikeln behandlar kollegiets uppgifter. Kollegiet får en konfliktlösande roll när två eller flera nationella medlemmar i inte kan komma överens om hur en jurisdiktionskonflikt ska lösas. Kollegiet skall då ombes att utfärda ett skriftligt icke bindande yttrande om hur jurisdiktionskonflikten kan lösas. Kollegiet får även en liknande roll när det uppstår problem med avslag eller svårigheter rörande verkställandet av en begäran om rättsligt samarbete mellan olika nationella myndigheter. Vid återkommande sådana problem, som inte kunnat lösas mellan de tvistande myndigheterna, kan en behörig nationell myndighet rapportera detta till kollegiet och be kollegiet att utfärda ett skriftligt icke bindande yttrande om hur situationen skall lösas. Yttrandet skall vidarebefordras till den berörda MS. Artikel 9 Artikeln behandlar de NM:s ställning och tillsättande (dock inte deras behörighet). Den NM:s mandatperiod skall vara . En NM skall inte kunna avlägsnas före utgången av mandatperioden utan att rådet informeras om skälet härför. MS skall även tillse att den NM har en självständig eller indirekt tillgång till diverse explicit angivna existerande nationella register för brottsbekämpning. Det krävs dock inte en vidare behörighet till nationella register än vad den NM skulle ha i sin tjänst som nationell åklagare, domare eller polistjänsteman. Artikel 10 Artikeln behandlar kollegiets procedurregler. Eurojusts arbetsordning skall avgöras med två tredjedelsmajoritet istället för som med enhällighet. Yttranden i enlighet med artikel 7 skall också beslutas med två tredjedels majoritet. Artikel 30 Artikeln behandlar regelverken kring Eurojusts anställda. Ändringen innebär att en utstationerad nationell expert ges möjlighet att assistera den nationella medlemmen, vilket är fördelaktigt för små medlemsstater som har begränsade resurser. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Inrättandet av Eurojust föranledde inte någon annan lagstiftning i än att ett tillägg gjordes i bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, vilket innebar att protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ska tillämpas på den administrativa direktören och på personal som är anställd av Eurojust. har i sin författningssamling lämnat närmare föreskrifter om Eurojustsamarbetet. Det ändrade utkastet till nytt Eurojustbeslut föranleder inte någon lagstiftning. Ekonomiska konsekvenser Det nu ändrade utkastet till nytt Eurojustbeslut - som bidrar till att resurserna vid Eurojust kommer att kunna utnyttjas bättre än tidigare - innebär inte några ekonomiska konsekvenser för svenska brottsbekämpande myndigheter.