rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 Vi kommer att fortsätta med att tala om hypoteser. Hypoteser talar ju alltid forskare om, och så ska man testa de hypoteserna, vilket vi har gjort. Vi ska presentera våra hypoteser och kort informera er om vad vi kom fram till, om vi kunde acceptera dem eller inte. Det blir alltså en kort summering av resultatet. Sedan talar vi om hur vi har gjort det här, genomförandet. Det är viktigt för att ni ska förstå vad vi egentligen har för resultat. Sedan har vi tre rubriker om resultatet. Den första handlar om användningen. I vilken utsträckning används skogsavdraget av olika grupper? Vi talar sedan om resultatet vad gäller kunskap och attityder. Vilken kunskap har egentligen skogsägarna? Det kanske är så att det finns skogsägare som har det som ni har det det här kanske är en knepig materia. Vi ska avslöja vad vi kom fram till där. Slutligen finns en del beskrivningar om vad vi har kommit fram till. Det har vi skurit ned, för en hel del av det är känt . Men en del är intressant. Sedan ägnar vi ganska mycket tid åt slutsatser, det vill säga vad vi kom fram till. Vi har ansträngt oss att göra det här så pedagogiskt vi förmår. Jag hoppas att vi har lyckats, men som sagt: Har ni några frågor eller önskar några förtydliganden undervägs, så tveka inte att avbryta oss. Vi kommer inte att ta varannan bild, men vi varvar på något sätt mellan de olika rubrikerna. Det blir som börjar med att tala om skogsavdraget. Agronomie doktor , SLU: Vi ser lite på skogsavdraget och de grundläggande tankarna kring det. De går långt tillbaka i tiden. Inköp av fastigheter är generellt sett inte avdragsgillt, medan avkastningen, alltså själva avverkningarna, är beskattningsbar. Men grundtanken är då att om det är ett kapitaluttag så ska det inte beskattas i samband med uttaget. Då kan man alltså yrka ett skogsavdrag. Skogsavdraget är ett värdeminskningsavdrag i likhet med avskrivningar på byggnader, vilket innebär att man gör ett avdrag det år man avverkar skog. Sedan återläggs avdraget i samband med att fastigheten säljs. Rent tekniskt skiljer vi först på själva anskaffningen av fastigheten. Man har rätt att göra ett skogsavdrag på av fastighetens anskaffningsvärde skogens anskaffningsvärde, rättare sagt. För juridiska personer är det . Vi kommer senare att ta ett exempel på det. Då har vi alltså avdraget , som är halva skogens anskaffningsvärde för fysiska personer. Avdragsgrundande skogsintäkt, vilken uppkommer i samband med avverkningstillfällena, utgör vid avverkningsrätt eller rotpost och vid leveransvirke. Av denna avdragsgrundande skogsintäkt får man då yrka skogsavdrag för halva den avdragsgrundande skogsintäkten, vilket i praktiken blir ett skogsavdrag på på rotpost eller avverkningsrätt och på leveransvirke. Undantaget är rationaliseringsförvärv. Där får man yrka avdrag på hela den avdragsgrundande skogsintäkten, vilket innebär på rotpost och BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING Där får vi en effekt på ägarstrukturen. Det blir annorlunda vid rationaliseringsförvärv. Jag ska ta ett litet exempel. Vi tänker oss att vi skaffar en fastighet för 1 ½ miljon. Det är bara skog på fastigheten. Avdragsutrymmet är då , vilket i detta exempel blir . Skogsintäkter för avverkningsrätter är exempelvis , och leveransvirke säljs för . Den avdragsgrundande skogsintäkten är då de 300 000 plus på leveransvirket, alltså av 40 000. Skogsavdraget blir då i sin tur halva den avdragsgrundande skogsintäkten, vilket blir hälften av 324 000. Skulle det här ha varit ett rationaliseringsförvärv hade den avdragsgrundande skogsintäkten, 324 000, och skogsavdraget varit detsamma, men i detta exempel är det inte ett rationaliseringsförvärv. Då har vi yrkat 162 000 i skogsavdrag det år som exemplet gäller. Mellanskillnaden mellan vad vi har i avdragsutrymme, 750 000, och yrkat avdrag, , har vi rätt att yrka avdrag för under resten av tiden för innehavet av fastigheten. När vi har yrkat totalt sett i detta fall kan vi inte yrka mer i skogsavdrag. Det var ett litet exempel för att förtydliga hur det fungerar. Vi ska se på de ekonomiska effekterna för skogsägaren. I och med att man kan yrka ett skogsavdrag, vilket är ett värdeminskningsavdrag, sjunker resultatet i näringsverksamheten året då man yrkar skogsavdrag, och det leder i sin tur till lägre beskattning detta år. En lägre beskattning och en lägre inkomst påverkar sociala förmåner och pension, vilket gör att man sänker pension och sjukpenninggrundande inkomst i samband med att man yrkar skogsavdrag. Skogsavdraget ska sedan återläggas i samband med försäljning av fastigheten, men då finns det risk för att man är uppe i taket när det gäller sjukpenninggrundande inkomst, vilket gör att man får en negativ effekt på de sociala avgifterna. I och med att skogsavdraget är ett värdeminskningsavdrag sjunker räntefördelningsutrymmet, och det innebär att skogsägaren får en högre skattekostnad genom att han har utnyttjat skogsavdraget men får en lägre skatt det år då han utnyttjar skogsavdraget. Den högre framtida skatten beror på att det är en mindre summa som kan räntefördelas. Detsamma gäller expansionsfonder. Taket för expansionsfonden minskar. Finansieringen av köpet underlättas av att man inte behöver betala så mycket skatt för avverkningsintäkterna. Vi får också se skogsavdraget i kombination med kapitalvinstbeskattningen vid försäljningen av fastigheter och räntefördelningen. I praktiken är skattesatsen på kapitalvinst av näringsfastighet, vilket innebär att det för säljarens del finns ett incitament att inte avverka före en försäljning av fastighet. Avverkar man före försäljning av en fastighet ska avverkningslikviden tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet, där vanlig skattesats är inklusive sociala avgifter för höginkomsttagare. 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 För skogsvården gäller det motsatta: Det är direkt avdragsgillt men höjer fastighetens värde. Då drar man av kostnaden före försäljningen till en högre skattesats än kapitalvinstbeskattningen på . Professor , SLU: Jag vet inte om det finns direkta frågor så långt. Vi kan konstatera att skogsavdraget har fördelar och en del nackdelar. Det påverkar skattesituationen, och hur det slår om man är köpare respektive säljare beror också på den ekonomiska situationen. (): Jag saknar lite grann en bakgrundsteckning, och det gäller dels det faktum att vi har över 300 000 små enheter, dels att omloppstiden på skogen är över landet, dels att de större uttagen maximeras till fyra fem gånger . Det tror jag är en väsentlig bakgrund att känna till för dem som inte har sysslat med skogspolitik och skogsbeskattning. (): Jag har en fundering eftersom det blir lägre pension och sociala förmåner. Man kan då ta exemplet att staten säljer ut skog via . Tanken med det är ju att man ska klara sig bättre ute på landsorten och kunna leva på skogsbruk. Men vad händer då på lite ? Är tanken alltså fel att man säljer ut till privata ägare? Eller blir det så att man i det längre loppet ökar lönsamheten och på så sätt får företag som klarar sig bättre? Ordföranden: Jag kan för egen del fylla på med en fråga, även om det kanske kommer svar på den . Det gäller de här reglernas totala effekt på det som man brukar ange som en grund skattereform, nämligen ett slags neutralitet. Där framgår det av er redovisning att den forskning som har förevarit har visat att de totala effekterna är att det inte blir en neutralitet från skattesynpunkt utan att reglerna totalt innebär fördelar, oaktat, vad jag förstår, det här med sjukförsäkrings- och pensionseffekten. Då är frågan närmast: I vilken utsträckning kan man säga att det här regelverket ändå utgår ifrån att reglerna ska vara förmånliga för att det ska bli bra för svenskt skogsbruk? Agronomie doktor , SLU: När det gäller skogsavdraget finns det en frivillighet i om man vill avsätta eller inte. En positiv effekt är ju att man sänker skatten i samband med avverkningen. Så har vi två negativa konsekvenser för skogsägaren. Det gäller räntefördelning samt pension och sociala förmåner. Det är då, som jag ser det, upp till varje företagare att välja om man vill utnyttja skogsavdraget eller inte. Det är ett ställningstagande var och en får göra, men det är inte bara fördelar med att utnyttja det, utan vi vill se det från olika infallsvinklar. Det finns både för- och nackdelar. Professor , SLU: Man ska komma ihåg att det är olika storlek på uttaget. Man får tänka igenom sin situation och avgöra. Man behöver ju inte göra maximala yrkanden av skogsavdrag utan man kan yrka en del. Jag tror att det för många går att hantera den här frågan. Man gör ett val, som i så många andra sammanhang. Vi återkommer till den här frågan i samband med BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING våra slutsatser om neutralitet. Det är mycket intressant att diskutera vad skogsavdraget betyder för svensk skogsnäring och svenskt skogsbruk. Vi går över till att tala om hypoteser. Vad väntade vi oss, eller snarare: Vad har vi tittat på? Vi har tittat på avverkningsvolymen. Vår hypotes är att avverkningsvolymen ökar efter förvärvet av en skogsfastighet. har redan varit inne på att det finns fördelar med att göra en avverkning det kan finnas fördelar, ska jag säga. Det finns ju en del nackdelar också. Vi kommer fram till att så är fallet. Avverkningarna ökar efter att man har förvärvat en skogsfastighet. Att skogsvårdsaktiviteten ökar med en viss fördröjning efter köpet av en skogsfastighet är vår andra hypotes, och där säger vi: Ja, troligen. Den tidsperiod vi har kunnat överblicka är för kort för att vi ska kunna säga obetingat ja. Skälet är att man måste skogsvårda, föryngra, efter en avverkning, men man behöver inte göra det eller året därefter, utan man har på sig. Vi har inte haft tillgång till material som varit utsträckt . Men kan man säga ja, därför att skogsvårdslagen kräver en föryngringsåtgärd, och det vore märkligt om det inte ledde till ökade aktiviteter. Hypotes 3 är att personer som köper en skogsfastighet i större utsträckning utnyttjar möjligheterna till skogsavdrag än personer som ärvt eller fått en skogsfastighet. Ja, så är det. Det visar vi. Det är ganska naturligt. Är det så att man ärver eller får en fastighet så övertar man skogsavdraget och det som redan är utnyttjat, och är det redan fullt utnyttjat så har man ju inga möjligheter att utnyttja det. Vi kommer tillbaka till det. Hypotes 4 är att befintliga skogsägare som köper ytterligare en skogsfastighet är mer benägna än nyblivna skogsägare att öka skogsavdraget eller rationaliseringsavdraget. Rationaliseringsavdrag innebär att om man redan är ägare och kan visa att detta påverkar effektiviteten i skogsbruket så har man rätt att yrka rationaliseringsavdrag. Vår studie visar att är man redan befintlig skogsägare så yrkar man i större utsträckning avdrag. Vi kommer tillbaka till detta. Hypotes 5 är att höginkomsttagare utnyttjar möjligheten till skogsavdrag i mindre utsträckning än övriga inkomsttagare. Det kan vi inte visa. Vad menar vi då med höginkomsttagare? Jag tror att vi menar något annat än vad ni oftast i politiska sammanhang talar om. Vi har gjort en mycket enkel gruppering. Vi tittar på de som ligger under medelvärdet och de som ligger över medelvärdet. De som ligger över medelvärdet har vi här kallat för höginkomsttagare, vilket är något annat än de kriterier ni använder. Det är viktigt att ni vet om det. Vi säger alltså stöds ej här. Vi ser inga skillnader mellan länen. Jag återkommer till det. Vi har alltså inte tittat på alla skogsägare i , utan vi har tittat på tre län. Hypotes 6 är att skogsägare med annan näringsverksamhet än skogsbruk i större utsträckning utnyttjar möjligheten till skogsavdrag än skogsägare med enbart skogsbruk. Det finns fördelar om man har annan näringsverksamhet, så 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 vi trodde att det skulle vara så, men det hittade vi inte stöd för i det här materialet. Vi hittade skillnader mellan våra län. Då har ni fått en liten inblick i vad vi kommit fram till. Hur har vi då kommit fram till detta? Vad är det för material vi har använt oss av vid genomförande av studien? Vi har gjort tre olika urval. Det stora urvalet är befintliga skogsägare och nyblivna skogsägare som 2003 köpt en fastighet om i tre län: , och . Vi har försökt titta på tre olika delar av . Skälen till att vi inte gjorde en totalundersökning var ekonomiska. Vi ville ha ett tillräckligt stort urval för att vi ska kunna vara precisa, och då valde vi de här tre länen, där det finns en hel del skog. ville vi begränsa storleken. Vi ville inte ha för små fastigheter, utan skogen skulle ha en viss ekonomisk betydelse för skogsägaren, men fastigheterna skulle inte vara så stora att man egentligen kunde tala om företag. Valet av hade med datamaterialet att göra. Det var ett lämpligt år. Det andra urvalet är befintliga skogsägare som inte köpt någon fastighet efter 2000, alltså sådana som var skogsägare när vi gjorde den här studien men inte köpte till någonting. De utgör alltså en form av kontrollgrupp. Vi ville se om det har någon betydelse att man köper till ytterligare skog, eller om det inte har det. Den tredje gruppen fick vi fram genom att ta kontakt med personer som överväger att köpa eller som köpt en fastighet 2006. De två första urvalen kunde vi göra slumpmässigt från register, så det var inte så svårt. Den tredje gruppen var lite svårare att få tag i. Men jag tog kontakt med mäklare i de tre länen och bad dem vara snälla och ge mig namn och adresser till skogsägare som med hjälp av dem hade köpt eller som stod i begrepp att köpa en skogsfastighet. Det är alltså inte samma slumpmässighet, som ni förstår, men jag tror i alla fall att urvalet blev hyggligt representativt. Hur fick vi fram vårt material? Vi har tittat på deklarationerna för de två första grupperna av skogsägare, alltså de som har köpt och de som inte har köpt. Vi har gjort telefonintervjuer med dem. Varför gjorde vi då det? I det material vi får via deklarationen står det ingenting om hur mycket de avverkat, alltså volymer, det står ingenting om skogsvårdsaktiviteter och det står ingenting om virkesförrådet. För att komplettera vårt material var vi alltså tvungna att ringa till dem. Vi har också frågat dem om skogsavdraget. Hur mycket vet de, och vad har de för inställning till skogsavdraget? Telefonintervjuer gjorde vi även med dem som köpt skogsfastigheter eller stod i begrepp att göra det. Då vet ni något av skogsavdraget, hoppas jag. Vi har talat om vad vi förväntar oss att uppnå för resultat och hur vi fick fram vårt material. Då ska vi tala om vad vi har kommit fram till för något. Jag börjar med användningen av skogsavdraget. Det är kanske lite svårt att se de figurer jag visar nu de är små men ni ser att det är två figurer. Den övre visar befintliga skogsägare. Det var alltså de som hade en skogsfastighet och köpte ytterligare en skogsfastighet. Den undre visar personer som inte BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING ägde någon skogsfastighet tidigare utan köpte sin första skogsfastighet 2003. Båda grupperna har alltså köpt skogsfastigheter. Den ena gruppen hade fastigheter , och den andra hade inte det. Den första slutsatsen är att det är en markant skillnad mellan de befintliga som köper och de som köper en fastighet. Om ni jämför den övre figuren med den undre ser ni att staplarna genomgående är betydligt högre i den övre figuren än i den undre. Befintliga skogsägare är alltså mer benägna att utnyttja skogsavdraget. Sedan kan man spåra en tendens till att yrkandet av avdrag minskar från söder mot norr. Det gäller båda grupperna. Den randiga stapeln längst till vänster står för , och den prickade stapeln längst till höger står för . Här kan man säga att när det gäller de befintliga i är det inte så tydligt där är det ungefär samma nivå som i . Skogsavdraget är alltså vanligare bland befintliga skogsägare och mindre vanligt bland nyblivna samt minskar från söder mot norr. (): Vad drar du då för slutsats av den regionala skillnaden? Professor , SLU: Jag vet inte. Vad tror du själv? Har du någon fundering? (): Jag tror definitivt att det är ganska klart att det är fastighetspriserna som avgör det liksom konkurrensen om fastigheterna, eftersom man har en utlandspåverkan långt upp i . Det är ju en stor skillnad. Det skiljer per kubikmeter mellan söder och norr i priset på stående skog. : En annan tänkbar skillnad kan också vara att i vidtar vi skogsvårdsåtgärder och slutavverkning vid en yngre ålder jämfört med norra . Det innebär att vi oftare vidtar åtgärder i skogen i jämfört med norra . Det här är uppmätt . Det kan tänkas att biologiska skillnader är med och påverkar. Hur mycket, vet vi inte. Det är en hypotes. Ordföranden: Jag är lite osäker på om den fråga jag hade tänkt att ställa egentligen ska komma . Det gäller skogsavdraget och ofrivilligt uttag, till exempel vid stormfällning och motsvarande där även försäkringar kommer in. Hur fungerar skogsavdraget i relation till detta? : Det är ett speciellt skogskonto vid skogsskador. Det är ett speciellt skogsskadekonto för att hantera skador på fastigheter. Det finns ersättningsfonder vid ofrivillig försäljning av fastighet eller försäkringsersättningar. Det är krav på att man skaffar sig en ersättningsfastighet. Själva skogsavdraget påverkas inte skattemässigt av stormar eller liknande, mer än möjligtvis att man snabbare kommer upp i den totala volym man kan sätta av till skogsavdrag. : Överst på s. 76 finns en tabell som visar genomsnittlig köpeskilling, genomsnittlig skogsareal och taxeringsvärde med mera. 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 skillnaderna mellan , och . Även om man köper större skogsfastigheter norrut minskar köpeskillingen norrut. Man behöver större arealer eftersom det växer sämre. Även om köpeskillingen är lägre är det inte givet att det är färre som skulle yrka skogsavdrag. Det är procentuella siffror. Varför är det så? Jag vet inte om förklaringen är så enkel som att det har med priset att göra. Det är intressant att fundera över vad skälen är. Jag ser också att belåningen av fastigheter minskar från söder till norr. : Vi var även inne och tittade på kunskaper och attityder. För att utnyttja skogsavdraget gäller det att ha kunskap om att det finns och hur det fungerar. Vi testade skogsägarna på hur deras kunskap såg ut om skogsavdrag. Vi ställde fyra frågor till dem där skogsägare skulle svara rätt eller fel. En fråga gällde om skogsavdraget innebar att beskattningen av en del av avverkningsintäkten flyttas till tidpunkten för fastighetens försäljning vilket är rätt. Det visste inte . De svarade vet ej. Bland dem som hade svarat att de vet var av svaren riktiga. Nästa fråga gällde om rätten till skogsavdrag uppkommer i samband med köp av en skogsfastighet. Det visste i stort sett alla skogsägare. Det är köp av fastighet som skapar rätt till skogsavdrag. Nästa fråga gällde om det sammanlagda skogsavdraget maximalt får uppgå till av anskaffningsvärdet för fastigheten. Svaret är alltså var påståendet fel. av dem som sade sig veta hade rätt, visste inte. Den sämsta vetskapen gällde fjärde och sista påståendet: Vid försäljning av en avverkningsrätt få maximalt av intäkten yrkas som skogsavdrag. Rätt siffra är . svarade att de inte vet. Bland dem som svarade att de visste svarade rätt. Generellt sett kan vi konstatera att man känner bra till att man får lov att yrka skogsavdrag vid införskaffande av fastighet, men hur man får utnyttja reglerna har man en sämre kunskap om. Det finns god kunskap om att skogsavdraget existerar, men detaljerna har man oftast inte koll på framför allt inte . (): Är det någon regional skillnad i kunskaperna om skogsavdraget? Det kanske ni inte har kollat upp? Eller finns det någon annan skillnad mellan dem som har svarat som kan vara intressant? : Det finns skillnader, men inte så tydliga att vi ville ta upp dem här. Men det finns skillnader, vilket framgår mer i detalj i materialet. Skogsägaren har köpt en fastighet. Det är lite förvånande att en tredjedel inte vet. Lägger man till dem som svarar fel blir det knapp hälften. Det tyder på att man ska informera bättre. Det krävs mer kunskaper. (): Jag vet inte om jag är fel ute, men vissa skillnader skulle också kunna påverka hur man använder skogsavdraget, det vill säga den tidigare bilden. Det hade kunnat finnas en koppling. BILAGA 6 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING : Ja, absolut. Där kan vi komma tillbaka till den fråga vi tog upp om för- och nackdelar. Har man bättre kunskap kan man ta vara på det bättre från sin egen synpunkt, skattesynpunkt. Ordföranden: Jag har en kompletterande fråga. Det här är skogsägarnas svar. När de sedan genomför sina deklarationer, i vilken utsträckning är det deklarationshjälp som har haft kunskap och givit råd som gör att man gör rätt bedömning framåt i tiden? : Den frågan kommer som bild 2. har vi inte ställt frågan precis som du har ställt frågan här, men vi har frågat om rådgivning. kommer vi alltså till beskrivning. Det handlar om skogsavdraget, men det är också en beskrivning av situationen som ger en del förklaringar till att vi får de svar vi får. När det gäller förvärv konstaterar vi att för nyblivna skogsägare, sådana som inte ägde någon fastighet tidigare, som inte har yrkat avdrag de köper en fastighet eller ärver den oavsett län, är det vanligt att skogsfastigheten erhålls genom arv eller gåva. , två tredjedelar, av dem som är nyblivna skogsägare 2003 har ärvt eller fått fastigheten. Det innebär också att de övertar möjligheten till skogsavdrag. Om det redan är fullt utnyttjat är det naturligt att de inte kan yrka ytterligare skogsavdrag. Det krävs en försäljning för att börja om. Det är inte så konstigt, utan naturligt, att vifår en lägre andel som utnyttjar skogsavdraget bland nyblivna skogsägare. För befintliga och nyblivna skogsägare, båda grupperna, som yrkar skogs- avdrag finns det inte någon påtaglig skillnad i förvärvssätt. För dem som har köpt en fastighet är det ingen skillnad i hur man utnyttjar det. kommer jag till frågan om rådgivning. Ungefär varannan skogsägare uppger att de erhåller råd om avverkning. Det gäller inte ekonomi. Ungefär varannan vänder sig till någon rådgivare för att få synpunkter på hur mycket de ska avverka och när de ska avverka. Nyblivna skogsägare som inte har yrkat skogsavdrag har lite intresse av att få råd om hur skogsfastighetens ekonomi ska deklareras. Det hör väl lite ihop med frågan. Det är logiskt. Om man ärver och skogsavdraget har utnyttjats fullt ut, finns det inte så mycket att diskutera om man känner till det. Det finns inte mycket att göra. Det kan också vara lite ointresse, vilket är allvarligare. (): Jag måste få gå tillbaka till något uppseendeväckande. Det gäller sammanfattningen om rådgivningen. Ett annat utskott har ansvar för den statliga rådgivningsinstitutionen, det vill säga . Det är en bakgrund. Den andra bakgrunden är att verksamheten är beroende av var den är i landet, men långt av den totala avverkade volymen. Att bara varannan enskild skogsägare erhåller råd vid avverkning kan tydas som ett betyg, att den statliga rådgivningsinsatsen inte når ut särskilt väl milt uttryckt. 16BUTSKRIFT FRÅN SEMINARIET OM SKOGSBESKATTNING BILAGA 6 Andra parter, de som utför avverkningsuppdragen, bolagen och skogsägarrörelsen, har enormt stor rådgivningsverksamhet. Därför känns det som en låg siffra att bara hälften skulle få råd om avverkning. Det är möjligt att kontrollgruppen inte är så stor. Ni har inte tagit med rådgivning i allmänhet från sida? : Nej, det har vi inte gjort eftersom det inte var huvudsyftet. Det här är mer kompletterande frågor för att ge en bakgrund till studierna om skogsavdraget. Det är frivilligt för skogsägaren att be om att få råd. har sig inte pålagt att söka upp alla skogsägare, utan skogsägarna ska själva söka upp och be om råd.