rfr · GV0WRFR8 · 2008-01-01 00:00:00 — Syftet är också att integrera effektiva metoder inom modellering och simulering i försvarets verksamheter och koordinera dessa med civila aktörers lösningar nationellt och internationellt. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 -metod och utredningsstöd -modellering och simulering -logistik samt bemannad simulering -utbildning av flygförare samt studier av flygsystem vid analys- och utbildningscentret (och taktisk utveckling inom man in the loop-simuleringar). Beställare: De främsta kunderna är Försvarsmakten och . Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. Skydd mot CBRN (kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen) och andra farliga ämnen Bakgrund: Försvaret kommer alltmer att medverka vid internationella insatser och förstärka den nationella fredstida förmågan. Det finns därför behov av ett flexibelt och interoperabelt skydd mot farliga ämnen, exempelvis smittsamma sjukdomar, giftiga kemikalier och radioaktiva källor. Syfte: Att bedriva forskning i internationellt samarbete och säkerställa att har tillgång till kvalificerade experter inom CBRN-området. Syftet är också att nyttja kunskapen i engagemang i säkerhets- och nedrustningssammanhang samt vid en inträffad CBRN-händelse i form av operativt expertstöd till berörda myndigheter. -bedömning och värdering av hot -identifiering samt verifiering av användning av farliga ämnen -utveckling av olika typer av skydd som medicinsk skydd, individuellt fysiskt skydd samt larmnings- och varningsinstrument. Beställare: Behovet av expertresurser inom CBRN-frågor är likartat för såväl som Försvarsmakten och det civila samhället. Omfattande kunskap har byggts upp för det militära försvaret som även kan även användas för civila ändamål. Detta resulterar i ett effektivare utnyttjande av resurser och underlättar samordning av operativa insatser. Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Bakgrund: Det finns många potentiella hot mot Försvarsmaktens och civila organisationers lednings- och sensorsystem. Ett exempel är risken för elektronisk störning. Men telekrigsåtgärder är även ett viktigt hjälpmedel för att öka skyddet av personal och plattformar vid internationella operationer. Syfte: Att utveckla tekniker som gör det möjligt att planera för ett effektivt, säkert och taktiskt uppträdande, t.ex. vid internationella insatser. Syftet är även att kunna genomföra sårbarhetsanalyser och skyddsutveckling mot exempelvis terrorism. -teoretisk och experimentell forskning gällande radio, radar, laser, IR, mikrovågsteknik (HPM) och signaturanpassning -hot i form av elektronisk störning och hur telekrig och vilseledning kan förbättra säkerhet och effektivitet -hot från manburna mot transportflyget -förbättrat skydd för personal och utrustning genom utveckling av varnings- och motverkanssystem. Beställare: Största uppdragsgivare är Försvarsmakten och . Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder, industrier samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. FOI organiserar och deltar i ett flertal centrumbildningar för att samla kompetens och resurser inom vissa nyckelområden. Flera av centrumbildningarna drivs i samarbete med och i vissa fall på uppdrag av andra organisationer. Inom följande centrumbildningar bedrivs forskning inom försvarets ansvarsområde: i (CMF) Marksaneringscentrum Norr (MCN) , Multisensors and () och farkostteknik för katastroftoxikologi (KcC) 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Fortsatt viktiga bilaterala relationer Antalet bilaterala samförståndsavtal (Memorandum of Understanding, MoU) på regeringsnivå ökar kontinuerligt, och den första samverkan under sådana MoU:n sker oftast som forskningssamarbeten. Samverkan med är högt prioriterat ur forskningssynpunkt, och även den teknologiöverföring som sker genom ett sådant samarbete är mycket viktig för försvarsmaterielsamarbete och försvaret som helhet. FOI har via denna etablerade samverkan kunnat vidga kontakten mot säkerhetsforskningsprogram inom () och har med dem under 20062007 på regeringens uppdrag förhandlat om ett övergripande nationellt avtal som KBM kommer att ansvara för. På europeisk basis utgör de tre LoI-länderna , och de huvudsakliga samverkanspartnerna. Den främsta samarbetspartnern är , men även omfattningen av samverkan med utvecklas positivt. FOI bedriver ett strategiskt samarbete med och och har på regeringens uppdrag slutit ett trilateralt MoU med dessa länder. Detta samarbete är mycket produktivt och även av intresse för Försvarsmakten och industrin samt för säkerhetsforskning. Samverkan med övriga europeiska länder (inom LoI och ) sker huvudsakligen inom ramen för multilaterala avtal. Utom har FOI även etablerade kontakter med . Genom det ökade intresset för försvarsmaterielexport mot nya länder har även den bilaterala avtalsbundna verksamheten inom FoT med exportstödsländer utökats såväl inom som utom . FOI söker vidareutveckla kontakten med länderna i där FOI har etablerat samarbete med bl.a. och . Multilateral samverkan under MoU och inom flygteknikområdet Även multilateral samverkan sker inom ramen för samförståndsavtal (eller motsvarande avtal). Samverkan med de nordiska länderna sker huvudsakligen inom ramen för ett samnordiskt forskningssamarbete. Samtliga nordiska länder har också möjlighet att samverka inom ramen för samförståndsavtalet , vilket möjliggör projektsamverkan mellan 19 europeiska länder oberoende av organisatorisk tillhörighet, och utgör därmed ett mycket flexibelt instrument för samverkan på Europanivå. På det flygtekniska området deltar FOI i ett flertal nätverk inom såväl civil som militär flygforskning. Deltagande i Garteur, Erea och Acare har medfört att FOI kunnat vara med och påverka den europeiska flygtekniska forskningens långsiktiga inriktning. Samverkan har inneburit en koordinering och integration av resurser för flygteknisk forskning samt en möjlighet att verka för samarbete med framför allt europeiska industrier och myndighetsorgan, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER EU:s ramprogram och säkerhetsforskningssamverkan Samverkan inom ramen för den europeiska unionen är, med undantag för verksamhet som rör den europeiska försvarsbyrån, främst fokuserad på säkerhetsforskning och EU:s ramforskningsprogram. FOI har i tidigare ramprogram främst deltagit i flygtekniska projekt. Det sjunde ramforskningsprogrammet, som inletts , inkluderar rymd- och säkerhetsforskning i ett särskilt delprogram. FOI har med stor framgång deltagit i det förberedande säkerhetsforskningsprogrammet, PASR. EU har inom det sjunde ramprogrammet beviljat FOI finansiering av tio forskningsprogram motsvarande ett värde av . FOI kommer att leda tre projekt och delta i sju. har tilldelats en finansiering till ett värde av strax . Några högaktuella områden som får EU-finansiering är följande: -Teknik för att upptäcka och lokalisera tillverkning av hemmagjorda bomber. -Metoder för att upptäcka avvikande beteenden i t.ex. stora folksamlingar. -Övervakning från luften av farkoster på vatten. -Undersökning för att och öka förståelsen för vad som påverkar människors känsla av (o)trygghet. Samordning av FoT inom Europeiska försvarsbyrån () Arbetet med att få att vara en effektiv organisation för samordning av europeisk försvars-FoT kommer fortsatt att vara en väsentlig fråga för och FOI även . FOI är samordningsansvarig svensk myndighet för FoT inom , och institutets generaldirektör upprätthåller rollen som forskningsdirektör. FOI är engagerat i att utveckla en europeisk strategi för FoT, bevara och vidareutveckla det mellanstatliga , initiera nya projekt inom (bl.a. genom försvarsbyråns tolv s.k. Captechgrupper där de flesta svenska experterna är hämtade från FOI) samt säkra genomförandet av redan pågående projekt i avsikt att så långt möjligt bibehålla svenskt inflytande i det europeiska FoT-samarbetet. deltar i 29 projekt under , varav FOI deltar i 12. Det särskilda forskningsprogrammet kräver stora resurser 20072009. Sexnationsinitiativet LoI motor för europeisk samverkan Forskningsdirektörsgruppen (GRD) inom ramavtalssamarbetet (FA/LoI), där FOI har ett sammanhållande ansvar, fortsätter strävan att uppnå en gemensam syn på de framtida forsknings- och teknikutvecklingsbehoven och att skapa gemensamma forskningsområden som ger en möjlighet att bevara och utveckla kompetens inom prioriterade områden. GRD har en uttalad vilja att vara motorn i det europeiska samarbetet, innebärande bl.a. att GRD prövar nya samarbetsformer och sedan för över erfarenhet och verksamhet till . Ett flertal större projektförslag som avses genomföras inom föreligger . 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 FOI uppskattad deltagare inom Nato och EAPR/Pff Natos forskningsorganisation and () är en viktig del av det försvarsteknologiska samarbetet inom den atlantiska alliansen. Partnerskapssamarbetet och det möjliggör medverkan av bl.a. inom RTO. FOI sammanhåller den svenska medverkan i samtliga RTO:s sju forskningspaneler samt i ett 60-tal expertgrupper. Mer än hälften av deltagandet sker genom FOI. har blivit en mycket uppskattad deltagare och är nu den fjärde största aktören i RTO. Denna medverkan ger kunskaper som vi inte hade kunnat få på annat sätt. Inom ramen för IPP arrangerar FOI minst en egen forskningsaktivitet i Pff-anda. 3.3 Försvarshögskolan (FHS) beslutade att inrätta FHS som en statlig högskola fr.o.m. . Bakom detta beslut ligger många års arbete som framför allt fokuserat på en akademisering av officersutbildningen, en breddning av verksamheten avseende det civila samhällets krishantering samt på uppbyggnad av forskningsmiljöer inom dessa inriktningar. Den säkerhetspolitiska utvecklingen har medfört att huvuduppgiften för militära försvar nu är att medverka i internationella insatser, vanligtvis på initiativ av eller Europeiska unionen. Dessa multinationella insatser ställer nya krav på officerare och soldater. Gränsen mellan militärt och civilt tenderar också att suddas ut alltmer i det moderna s.k. risksamhället. Det förändrade hot- och riskpanoramat innefattar exempelvis terrorism, organiserad brottslighet, klimatförändringar och miljökatastrofer. Dessa omvärldstrender förväntas accentueras under det kommande decenniet. Att leda hantering av denna typ av händelser ställer stora krav på aktörernas kunskaper, färdigheter och värderingar (FHS nya FoU-strategi). FHS har en unik profil bland svenska högskolor genom fokuseringen på forskning och utbildning inom krigföring och krishantering. Åtta ämnen har prioriterats i Försvarshögskolans forsknings- och utbildningsstrategi för 20092012 (strategin är ute på remiss och kommer att fastslås av ). -pedagogik, psykologi och sociologi, särskilt ledarskap under påfrestande förhållanden -historia, särskilt militärhistoria 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER -juridik, särskilt folkrätt -statsvetenskap, särskilt krishantering och internationell samverkan -statsvetenskap (alternativt historia), särskilt säkerhetspolitik och strategi. Krigsvetenskap och militärteknik är unika för FHS. De övriga ämnena utgör inriktningar inom ämnen som redan finns i det svenska högskolesystemet. Forskningen och utbildningen är i relativt stor omfattning uppdragsfinansierad med Försvarsmakten och som huvudsakliga beställare. För att kunna bygga upp en forskning som har akademisk bärkraft och som tillgodoser utbildningens behov av forskningsanknytning, behöver FHS sträva efter att öka andelen anslags- och bidragsfinansiering av verksamheten. Forskare och lärare vid FHS kommer att vara beroende av att kunna balansera mellan avnämarkrav av mer nyttobetonad karaktär å ena sidan och akademins traditionella krav å den andra. Som statlig högskola har FHS tre huvuduppgifter: utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället. De övergripande målen är följande: -FHS har stärkt sin nationellt unika och internationellt framträdande roll inom vetenskaps- och utbildningssamhällets försvars- och samhällsområde. -FHS har utvecklat forskningsanknytningen av all utbildning, dels genom fortsatt inomämnesutveckling, dels genom att de goda förutsättningarna för gränsöverskridande mångvetenskaplig forskning och utbildning tagits till vara. -FHS har ett nära förhållande till de aktörer som har centrala uppgifter vid kriser och konflikter. Den vetenskapliga utvecklingspotentialen inom FHS verksamhetsområde bedöms som god. I de sex ovan redovisade specialinriktningarna av ämnen som förekommer vid övriga lärosäten har internationellt framskjutna positioner uppnåtts i flera fall. Detta gäller särskilt för forskningen inom delar av krishantering och internationell samverkan liksom inom ledarskap under påfrestande förhållanden. Även inom delar av ämnena ledningsvetenskap respektive säkerhetspolitik och strategi har spetskompetens uppnåtts. Detta beror bl.a. på att FHS här har lyckats rekrytera redan väl etablerade professorer liksom andra forskare och forskarstuderande. Dessa forskargrupper finns också med i, och har i flera fall tagit initiativ till, internationella forskarnätverk inom den egna ämnesnischen. För FHS två unika ämnen krigsvetenskap och militärteknik baseras ämnesuppbyggnaden på en kombination av professorer rekryterade utomlands respektive inom akademiskt närliggande ämnen. Den kanske största strategis- 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 ka uppgiften för FHS är att, i samverkan med Försvarsmakten, stimulera och möjliggöra för fler officerare att utveckla den egna professionen genom forskning. Ett viktigt delmål i denna strävan är att erhålla examenstillstånd för forskarutbildning i krigsvetenskap. En annan uppgift av stor strategisk betydelse är att vidareutveckla den djupa kunskap om försvars- och krishanteringssektorn som byggts upp under ett stort antal år. Genom fortsatt nära samverkan med Försvarsmakten och civila krishanteringsaktörer kan denna kulturella kompetens bidra till en kunskapsutveckling som är svår att nå för andra forskningsaktörer. En ökning av forskning som inkorporerar ett genusperspektiv eftersträvas. Studier av professionella och traditionellt mansdominerade grupper i extremt påfrestande situationer där allting ställs på sin spets, kan ge såväl unik genusteoretisk kunskap som forskningsbaserad grund för insatser att jämställdhetsintegrera verksamheten vid FHS och hela försvarssektorn. Forskningen vid FHS behöver främjas av följande strategiska satsningar. 1.verka för att erhålla examenstillstånd på avancerad nivå () i krigsvetenskap och de andra ämnen där utbildning på magisternivå bedrivs och på forskarutbildningsnivå i krigsvetenskap , 2.stimulera och möjliggöra för fler officerare att själva utveckla den egna professionen genom forskning, 3.premiera individer och ämnen vid uppnåendet av doktors- och docentgrad och professorsbehörighet, 4.ytterligare profilera FHS unika ämnen och unika specialinriktningar av etablerade ämnen, 5.prioritera högproduktiva och kvalitativt framstående forskargrupper, 6.genomföra välplanerad rekrytering, speciellt avseende professorer, liksom gästprofessorer med internationell bakgrund, 7.vidareutveckla redan djup sektorskunskap som ett medel att nå spetsforskningsfördelar, 8.verka för ökat inslag av genusperspektiv i forskningen längs hela konfliktskalan från storskaligt krig till begränsade civila samhällskriser, 9.verka för att erhålla en större andel anslags- och bidragsfinansierad forskning och en större andel mindre detaljstyrd uppdragsforskning, 10.verka för att erhålla en ökad forskningsfinansiering från näringslivet inom risk- och säkerhetsområdet, 11.verka för att ökar sin totala forskningssatsning inom samhällsförsvars- och säkerhetsområdet. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Den internationella forskningssamverkan ska förstärkas genom att FHS i ökad omfattning ingår i internationella forskningsprojekt. När det gäller den internationella dimensionen bör det noteras att sektorn även här är särpräglad. På den globala arenan återfinns en stor del av den kvalificerade forskningen i Nato- eller Natorelaterade miljöer. Som en del av en ökad internationell samverkan ska FHS förstärka sitt deltagande i EU:s sjunde ramprogram. Mot bakgrund av FHS begränsade storlek och resurser är ambitionen främst att göra detta i form av rollen som medsökande. Försvarshögskolan har haft ett begränsat samarbete med näringslivet, vilket kan förstås mot bakgrund av högskolans centrala uppgifter forskning och utbildning för det militära respektive civila försvarets behov. Forskningen och utbildningen vid FHS är snarare tydligt kopplad till den offentliga sektorn, främst och myndigheter under Försvarsdepartementet, men även kommuner och landsting. Det är dock FHS ambition att samverkan med näringslivet ska utvecklas. Ett exempel är att ökad forskningssamverkan med industri och tjänsteproducenter inom risk- och säkerhetsområdet eftersträvas. Bakgrund: Krigsvetenskap är studiet av krig, krigföring och konflikthantering där militära resurser utnyttjas, samt hur militära resurser skapas och utnyttjas i fredstida operationer, över hela konfliktskalan och på alla krigföringsnivåer. Ämnet är brett, och forskning och kunskap får avsättning inom många områden, t.ex. koncept- och doktrinutveckling, utbildning av officerare och civila som sysslar med säkerhetsfrågor eller som en del av en civil grundexamen. Delområden: Följande prioriterade forskningsområden har identifierats i forskningsstrategin för ämnet krigsvetenskap8 varpå forskningsresurserna kommer att koncentreras : - Användning av militära maktmedel Syfte: Att studera Hur kan krig vinnas? och Hur kan krig avslutas? bl.a. med perspektiv som berör krigföring och syften med användning och skapande av militära maktmedel. - Planering, inriktning, ledning och rådgivning Syfte: Att studera Hur ska man bäst förbereda sig för krig? Inom detta fält finns det väsentliga forskningsuppgifter om t.ex. svenska erfarenheter från arbete i internationella staber. 8 Utkast 2007-09, ej fastställd. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 - Krigens och konflikters kontext Syfte: Att studera Vad är krig? och Hur förhindras krig? - Forskning om operationskonst Syfte: Att med utgångspunkt i det internationella forskningsläget inom detta område systematiskt bedriva kunskapsuppbyggnad inom området och då särskilt kring operationskonst med en särskild tonvikt på expeditionskårs- och koalitionskrigföring. En särskilt vikt bör läggas vid studiet av moderna operationer i , i och i . - Forskning för ämnesutveckling Syfte: Att utveckla ämnet och forskningen, speciellt vad avser ämnets metod och teori. Här bör begrepp som t.ex. förmåga i och beprövad erfarenhet utvecklas och kvalitetssäkras för att skapa en konstruktiv interaktion mellan ett rent teoretiskt, vetenskapligt förhållningssätt och praktiska erfarenheter (beprövad erfarenhet). Beställare: Huvudbeställare är Försvarsmakten och regeringen. Samarbete: Inom ämnet Krigsvetenskap samarbetar man med följande aktörer: Institutt for forsvarsstudier i , Forsvarets stabsskole i , Luftkrigsskolen i , , Försvarshögskolan i , Forsvarsakademiet i , , , vid , vid , vid , vid , vid , FOI och FMV. Bakgrund: En central forskningsfråga för militärtekniken är vilka mekanismer som styr hur tillit och tvivel rörande tekniska system uppkommer. Slagfältets automatisering och balansering av möjligheter och begränsningar utgör en annan, där grad av autonomi för intelligenta tekniska system utgör ett studieområde av särskild betydelse. Några andra centrala frågeställningar är betydelsen för officersprofessionen av minskat militärt inflytande över teknikutvecklingen samt principer vid utveckling av komplexa (socio) tekniska system. Syfte: Att förutsäga kommande utveckling, förklara fenomen och förstå t.ex. dynamiken som kännetecknar både teknisk förändring i sig och militär användning av teknik. Syftet är också att studera nyttoaspekten av ny teknik, hur nya tekniska system uppkommer och varför viss teknik väljs och inte annan. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Delområden: Forskningen inom det militärtekniska området är tillämpad och sker i allmänhet med forskare och officerare i samarbete och tillsammans med företrädare för andra vetenskaper. De möjligheter som teknikutvecklingen skapar utgör ett viktigt fält för forskningen. Särskilt fokus läggs på -relationen mellan teknik och taktik -operationer med studier av bl.a. tillit gentemot tekniska system -framtagning av metoder för att kunna studera teknikens påverkan på taktik och operationer liksom analysinstrument -teorier för att förutse den militärspecifika innebörden av teknikutvecklingen. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Inom området militärteknik samarbetar man med: (), (), Kgl. Tekniska högskolan (KTH), , , (NPS). Pedagogik, psykologi och sociologi, särskilt ledarskap under påfrestande förhållanden Bakgrund: Forskningsområdet har funnits i olika tappningar i sedan militärpsykologins tidiga faser . I sin nuvarande organisation har det funnits . Fokus för ledarskapsforskningen vid FHS är studier av ledarskap under påfrestande förhållanden. Detta innebär inriktningar mot såväl kompetensskapande som kompetensnyttjande på individ-, grupp-, organisations- och samhällsnivå för direkt, indirekt, exekutivt och strategiskt ledarskap i risk, kris och krig. Ledarskapsforskningen vid FHS strävar utifrån sitt kompetensområde att bidra till Försvarsmaktens (FM) reformering för att kunna utveckla FM:s förmågor och funktioner för lösande av uppgifter både nationellt och internationellt samt att skapa handlingsfrihet . Målet med reformeringsarbetet är att utveckla FM från ett invasionsförsvar till ett insatt insatsförsvar, vilket ställer höga krav på förändring. I detta arbete ligger flera utmaningar, bl.a. att öka effektiviteten av personalförsörjningen för såväl de nationella som de internationella insatserna, vilket kommer att innebära nya former för att rekrytera, kontraktera eller anställa och träna personal vid våra förband. Syfte: Syftet är att utveckla modeller för ledarskap under påfrestande förhållanden och för ledarutveckling och att förbättra förmågan att hantera stressfyllda situationer. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 -ledarutveckling och stresshantering -organisation och profession -pedagogik och ledarskap -pedagogiska aspekter på militär samverkan -rekrytering och urval Beställare: Försvarsmakten, regeringen, SRV och KBM. Samarbete: , US , i Monterey, , Helmut- /, Norska stabsskolen och Finska FHS. Bakgrund: Ledningsvetenskapen har växt fram för att svara mot behovet av underlag för utvecklingen av de nya ledningssystem som blir möjliga genom den nya informationsteknologin. Ledningsvetenskapen hör till de s.k. kognitiva vetenskaperna, dvs. de vetenskaper som inriktas mot mänskliga tanke- och förståelseprocesser och deras tekniska och andra förutsättningar. Vad ledning konkret innebär och hur den bedrivs är beroende av de informations- och kommunikationssystem som stått till buds. Ett par exempel är ledning av väpnad strid i militära sammanhang och ledning av räddningsinsatser vid olyckor och katastrofer. Syfte: Syftet med forskningen är att studera grundläggande funktioner som måste vara uppfyllda för att man ska kunna utöva framgångsrik ledning: att skapa en förståelse av läget, att planera, fatta beslut, utforma och förmedla order, uppdrag och direktiv samt att följa upp resultaten av verksamheten. Delområden: Ledningsforskningen är grupperad inom två huvudområden: -Ledningsprocessen i det nya ledningsrummet där t.ex. forskning bedrivs inom området dynamiskt beslutsfattande, sensemaking, hantering av osäkerhet som berör i ledningsprocessen, urval av information och uthållighet i stabsarbete. -Det nya ledningsrummet där t.ex. forskning bedrivs inom området kritiksystem och stabsarbetsstöd. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Ledningsvetenskap har ordnat vetenskapligt samarbete i projektform med: , , , .