rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Den ökande efterfrågan på fisk och skaldjur kommer enligt FAO i allt väsentligt att tillgodoses genom en ökad odling, dvs. bedömer även att de sviktande naturbestånden av fisk kan öka intresset för odlad fisk. 406Länsstyrelsen i , 2002 samt e-brev , . 407Länsstyrelsen i län, e-brev . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 Forskare vid () har i uppföljningen konstaterat att fiskodling i våra grannländer har visat sig ha en stor potential att skapa arbetstillfällen, dels inom själva produktionen, dels inom förädlings- och serviceindustri. Som exempel nämns ön utanför Mo i , . Detta var 1970 ett litet döende fiskarsamhälle och uppges vara ett levande och ekonomiskt välmående samhälle med 400 invånare, där nästan samtliga arbetsföra lever direkt eller indirekt av fiskodling. Kopplingen mellan glesbygd och centralort är stark inom näringen, då man t.ex. i räknar med att varje stort odlingsföretag i glesbygd ger upphov till ett mindre företag inom grossistledet i centralorten. Forskarna menar att vi i har mycket goda förutsättningar för vattenbruk i inland, i några av de större sjöarna samt längs vissa kuststräckor; alla kännetecknas av att vara utflyttningsbygder med låg sysselsättning. Även i är vattenbruket av betydelse. I en underlagsrapport till redovisas att särskilt i vissa kommuner på är vattenbruket av stor betydelse. I t.ex. Föglö kommun uppges att av kommunens intäkter kommer från vattenbruk. I har den inhemskt odlade regnbågslaxen en status och är efterfrågad, medan den svenska marknaden till stor del har tagits över av norsk lax. Den del av den finländska odlingsverksamheten som mest påminner om den svenska är den åländska. Där har myndigheterna en policy att minska på odlingsverksamheten. Därför minskas tillstånden vid varje ny prövning. Syftet med att minska tillstånden är att få bukt med närsaltsutsläppet. Fiskodlingar uppges stå för det största utsläppet av närsalter på . Det är också till som de stora odlingarna är lokaliserade. Från har i uppföljningen framförts att det trots alla problem som finns inom näringen paradoxalt nog är så att fiskodlingsföretagen tjänar pengar. Odlingarna uppges i allmänhet ha god ekonomi och siffrorna pekar uppåt. ordförande bedömer att vattenbrukens produktion skulle kunna tiodubblas och att vattenbruken skulle kunna sysselsätta 2 000 personer i glesbygd . De intervjuade vattenbruksföretagen menar att det finns en stor potential inom fiskodlingen och att efterfrågan är god. Även från Fiskhälsan har framförts att de vattenbruksföretag som finns går bra. Lönsamheten i branschen får enligt Fiskhälsan anses vara god och det finns utrymme för tillväxt. Särskilt de stora matfiskodlingarna uppges ha god ekonomi.409 Matfiskproduktionen i domineras enligt av finländska företag. Tjänstemän vid verket uppger att det finns ett antal vattenbruk som går bra och som har en lokal marknad. När det gäller sättfiskodlingar har enligt en stabil efterfrågan av fisk till utplantering i naturvatten resulterat i en stabil ekonomisk situation för de flesta företag som specialiserat sig på detta. Många vattenbruksföretag har enligt verket gått över till att i 409 , 2007i, m.fl., e-brev , , 2007, , telefonintervju , vattenbruksföretag intervju 2007-03- 27 samt , telefonintervju och brev . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK princip bara odla fisk för utsättning. Dessa företag säljer sättfisk till fiskevårdsområden och uppges ha fått bättre lönsamhet på sin verksamhet. En orsak är att marknaden inte är lika öppen som för matfisk, eftersom det inte går att importera sättfisk hur som helst. Det finns vidare ett flertal kompensationsanläggningar som kraftföretagen har för att uppfylla vattendomar, där mycket smolt produceras. På nivå har från t.ex. kommun framförts att de ser vattenbruket som en potentiell framtidsindustri. Från kommun uppges att det finns intresse för att starta vattenbruk och att man från kommunens sida är positiv till vattenbruk. Företrädare för har i intervju framfört bl.a. att det finns musselodlingar där som fungerar bra och att torskodling i samband med musselodling skulle vara bra. Vattenbrukets negativa miljöpåverkan har enligt minskat betydligt och måste fortsätta att minska så att en miljömässigt sund industri kan garanteras. Verket menar vidare att vattenbruket har positiva miljöeffekter genom återuppbyggnad av hotade bestånd. Mussel- och ostronodlingar kan dessutom ha positiv inverkan på övergödda vatten. Även kräftodling kan enligt bidra till att förbättra miljön. I uppföljningen har flera aktörer uppmärksammat positiva miljöeffekter av odling i regleringsdammar. Bland annat menar att det passar bra med fiskodlingar i reglerade vatten som lider av näringsbrist. Även har framhållit att vissa sjömagasin är näringsfattiga och att ett näringstillskott från vattenbruksanläggningar kan vara fördelaktigt. Särskilt rödingodling bedöms ha goda förutsättningar att växa.410 Från både kommun och de vattenbrukare som har intervjuats i uppföljningen har framförts att det är idealiskt att odla fisk i krafverksmagasinen i kommunen. Från ett av de företag som har ingått i uppföljningen menar man att det finns bra vatten för vattenbruk i norra . Den intervjuade företagaren menar att reglerade älvar är utmärkta miljöer för vattenbruk eftersom regleringen gör att fosfor tvättas ut. Annars är fosfor ett problem för vattenbruket. Det intervjuade företaget har inte haft några problem med utsläpp. Företaget filmar älvbottnen för att följa beläggningar. Företagaren understryker att de miljöproblem som finns i inte går att skylla på vattenbruket.411 menar att har god tillgång på sötvattensområden som är lämpliga för fiskodling. Inom havsodling gör bedömningen att har svårt att konkurrera med länder som har bättre geografiska förutsättningar. Vattenbruk i form av mussel- och ostronodlingar bedöms dock ha positiva effekter på övergödda vatten och goda förutsätt- 410Fiskeriverket, 2007i. 411Vattenbruksföretag, intervjuer . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 ningar att växa. har pekat på att musselodlingar ses som ett möjligt utvecklingsområde, inte minst för att musslorna kan förbättra vattenkvaliteten. har i uppföljningen framfört att odlingar av musslor skulle kunna öka. i har betonat att mussel- och ostronodling har en positiv inverkan på miljön genom upptag (filtrering) av stora mängder växtplankton. Musslor och ostron fungerar då som kvävefällor och motverkar därigenom övergödning i havet. har i samarbete med ett musselodlingsföretag startat ett försök att odla musslor för kväveupptag i stället för att bygga ut det kommunala reningsverket.412 Vid drivs ett pilotprojekt om musslor som kretsloppsmotor. Projektet har hittat positiva miljöeffekter och sett att musselmjöl kan ersätta fiskmjöl i ekologiskt djurfoder. Musslorna använder övergödningen av havet som resurs eftersom de livnär sig genom att filtrera vatten. Från har vidare framförts att kan även abborre odlas, eventuellt även gös, fast den är svårare att odla.413 Forskare vid har i uppföljningen framhållit att en ny faktor som ännu inte fått genomslagskraft är att odlad fisk är en del i ett uthålligt kretsloppssamhälle. Forskarna menar att produktion av fiskkött utan jämförelse är den produktionsform som har minst påverkan på klimatet. För det första bildas ingen metan vid kallvattenfisks matsmältning. Detta kan jämföras med att produktionen av kött och mjölk enligt forskarna ger upphov till en likvärdig klimatpåverkan som den svenska transportnäringen, framför allt genom klimatgaser. Kallvattenfisk har en mycket begränsad bakterieflora i tarmen, därav det låga utsläppet. För det andra menar forskarna att fisken är det mest energieffektiva husdjuret. All den energi som andra djur använder för att hålla värmen, att hålla position (stå och gå) mot gravitationen och slutligen att producera avkomma, kan fisken i stället använda till tillväxt (en hona ger flera tusen i avkomma). Forskarna pekar vidare på att fisk som ett led i kretsloppet avfall till mat har en ytterligare dimension då fisken växer utmärkt på protein och fett från mikroorganismer. Mikroorganismer är enligt forskarna en viktig del i framtidens uthålliga samhälle, då de står för biologisk nedbrytning, tillverkning av etanol och biogas från växtmaterial m.m. Mikroorganismer har också fördelen att de kan växa i kontrollerade bioreaktorer med naturens utan jämförelse högsta hastighet och effektivitet. Dock krävs för att kunna äta dem speciella enzym som de flesta högre djur saknar eller har låg halt av. Enligt forskarna gäller detta inte fisk som i motsats till exempelvis människan utmärkt kan tillgodogöra sig protein och fett från mikroorganismer, varefter människan kan äta fisken. Forskarna menar att synen på fiskodling som en stor miljöbov bygger på gammal kunskap som bör bytas ut. Som exempel nämner forskarna att åtgången av foderfisk per kg odlad fisk har sjunkit från till , dvs. 412Länsstyrelsen i , e-brev . 413Fiskeriverket, 2007i, webbplatsen samt intervju . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK odlad fisk ger ett nettobidrag till fiskprotein genom att det ingår alternativa proteinkällor, framför allt växtprotein, i ett laxfoder. För fett är siffran fortfarande , men man arbetar intensivt för att finna alternativ även här (se även bilaga 3). Ett annat exempel som forskarna för fram är att vildlaxen skulle störas i sin vandring mot lekplatserna då de ställer sig i lä av fiskkassarna och äter foder i stället. Forskarna menar att detta är ett missförstånd som antagligen kommer av att runt kassar bildas små ekosystem där liten vildfisk och bottendjur äter s.k. feaces och eventuellt spillfoder. Denna småfisk är attraktiv för stor rovfisk, så runt saltvattenodlingar är t.ex. torsk- och sejfiske ypperligt. Forskarna menar att detta bara är positivt från miljösynpunkt och att risk för överföring av sjukdomar är liten då de är helt olika arter av fisk.414 Även från Fiskhälsan och framförs att det är en myt att fiskodlingar skulle vara miljöbovar. De menar att dagens effektiva foder i kombination med exakta utfodringssystem resulterar i minimala utsläpp av kväve och fosfor. Fiskevattenägarna menar att utvecklingen har gått framåt miljömässigt. Fiskevattenägarna vill stötta medlemmar som vill arbeta med småskaligt vattenbruk. Förbundet välkomnar en ökad satsning på vattenbruk och menar att det finns områden som miljömässigt skulle gynnas av vattenbruk genom närsaltstillförsel. I bilaga 3 redovisas några exempel på forskning rörande miljöaspekter på vattenbruket. har enligt forskare vid SLU utmärkta naturgivna förutsättningar för att skapa en vattenbruksnäring som kompletterar den som finns i våra grannländer. Forskarna bedömer det som orealistiskt att svenskt vattenbruk skulle kunna konkurrera med andra vattenbruk i med samma produkter. Enligt forskarna har en unik kompetens inom rödingodling i sötvatten. har fortfarande även en konkurrenskraftig näring för blåmussla, sötvattenskräfta och möjligen också ostron. Dessutom har möjligheter att skapa en bärkraftig småskalig odling för torsk, abborre/gös, plattfisk och sik. är regnbågsodling den dominerande formen. Forskarna bedömer att denna även i fortsättningen har en framtid, speciellt om den kopplas till vidareförädling, sportfiske, en lokal marknad eller en nischprodukt som ekologiskt odlad fisk. Forskarna vid bedömer att den totala produktionen inom fiskodling kan stiga till i storleksordningen 100 000 , inom ramen för dagens miljöutrymme. Om fisken integreras i ett framtida kretsloppssamhälle bedömer forskarna att potentialen är mångdubbelt så stor. Forskarna menar att det finns en potential när det gäller vattenbruken, men om man vill utnyttja den kompetens inom forskning och utveckling som en gång byggdes upp i brådskar 414 m.fl., e-brev . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 åtgärderna för att man ska kunna trygga återväxten och därmed stå att möta kraven från en växande näring. I uppföljningen har flera aktörer pekat på att fiskhälsoläget i är gott. Enligt har ett mycket gott skhälsoläge, vilket innebär en låg risk för sjukdomsutbrott hos såväl vild som odlad sk. uppger att generellt sett har ett mycket gott fiskhälsoläge, kanske ett av de bästa inom EU, vad gäller de allvarliga smittsamma sjukdomarna. Detta goda hälsoläge uppges ha uppnåtts genom att haft en mycket restriktiv införselpolitik vad gäller fisk samt gemensamma kontroll- och bekämpningsprogram för allvarliga fisksjukdomar från statens och fiskodlingsnäringens sida. Från flera aktörer har i uppföljningen pekats på möjligheten att utveckla vattenbruksverksamheten genom att satsa på vidareförädling. Bland annat generaldirektör har framfört att nischprodukter kan utvecklas vidare. Han har vidare lyft fram vikten av att vattenbruksföretagen ser till hela kedjan och inte glömmer att mycket ligger efter slakten. I det sammanhanget är det viktigt att lyfta fram logistikfrågor. Från har framförts att norska intressenter som har logistiken möjligen kan komma in på marknaden. Bland annat har norska företag kunskap om hur man når en marknad med en så känslig produkt som fisk. Från verket uppges vidare att ett flertal matfiskodlingar har gått över till att kombinera odling med beredning och egen försäljning. Några bedriver även t.ex. restaurangverksamhet. Tack vare denna diversifiering uppges dessa företag ha haft en positiv utveckling. Forskare vid SLU har i uppföljningen pekat på att det småskaliga fiske som bedrivs längs den svenska kusten och i de större sjöarna skulle kunna kompletteras med småskalig fiskodling och därmed ge bättre ekonomiska förutsättningar att bedriva lönsam verksamhet i glesbygd. I uppföljningen har även uppmärksammats att vattenbruket har ett nära samband med fisketurismen. Flera menar att det finns en stor potential inom den fiskodling som i stor utsträckning levererar odlad fisk till turistiska aktiviteter, som s.k. put-and-take-fiske och isfiske, samt restauration av vilda fiskbestånd. Bland annat har lyft fram att vattenbrukets produkter utgör en viktig grund i fisketurismnäringen i form av utsättningar av fisk. Sättfiskproduktion för både fiskevård och fritidsfiske kan enligt verket förväntas öka i takt med en förväntad expansion av fiske- och upplevelseturism. Ökad turism kan även generera större avsättningsmöjligheter för regionalt och lokalt förädlade produkter.415 Även har pekat på att sättfisken är viktig för fisketurismen och sportfisket och att det finns ungdomar som är intresserade av att utveckla denna verksamhet. Sportfiskarna menar att av antalet vattenbruk är beroende av sättfiskodling. Sportfiskarna har flera put-and-take- 415 , 2007b. 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK sjöar, t.ex. fyra i och fem i . Fisken till dessa sjöar köps från vattenbruk. Sportfiskarna uppger sig ha en nära och bra samverkan med fiskodlarna. Sportfiskarna har även en egen fiskodling, som ligger i träda. Från Fiskevattenägarna uppges att det finns intresse bland lantbrukarna för vattenbruk. Som exempel nämns att LRF har ca 200 medlemmar som vill utveckla sig inom vattenbruk och att en sektion för vattenbruk ska startas inom LRF. Fiskevattenägarna har även framfört att på , där nästan allt friske är fritt, kan det vara svårt för lantbruksfastigheter att få någon särskild utkomst från sina fiskevatten, men att odla musslor är knutet till fiskerätten. Fiskevattenägarna menar att det finns flera beröringspunkter mellan musselodling och jordbruk och nämner som exempel en lantbrukare och fiskevattenägare på som anlägger sin egen musselodling. Företagaren hoppas att ska odlingen producera musslor . Då blir musslorna den klart största inkomstkällan för lantbruket. Med den ökade produktionen av musslor krävs också en aktiv förädling och marknadsföring av produkterna. Företagaren anser att en ny förädlingsfabrik måste byggas om näringen ska ha en chans att utvecklas.416 Fiskhälsan uppger att det bland företag som producerar fisk för utsättning och fiskevård finns en tydlig tendens att alltmer närma sig fiske- och upplevelseturism. Företagen kombinerar sin odling med uthyrningssjöar (put-and- take-fiske), uthyrning av fiske, jakt, övernattning, catering m.m. Enligt Fiskhälsan har denna satsning på en kombination av fiskodling, service och turism visat sig vara lyckosam. Lönsamheten har ökat som arbetstillfällen har skapats. Enligt Fiskhälsans bedömning har detta en stor utvecklingspotential. 5.2.2 Problem inom vattenbruket Allmänt om läget för vattenbruket Europeiska kommissionen har i en rapport konstaterat att det europeiska vattenbruket står inför en rad olika problem. En av utmaningarna är sjunkande priser till följd av globaliseringen och ökad konkurrens. Situationen förvärras genom svängningar i efterfrågan. Marknaden för vattenbruksprodukter har mättats för vissa arter, vilket har lett till lägre priser och därmed minskade vinster för vattenbruksproducenterna. Vattenbruk i sötvatten står inför en svår ekonomisk situation. Denna sektor är enligt kommissionen inte tillräckligt attraktiv för en ny generation av entreprenörer.417 I uppföljningen har ett flertal aktörer pekat på att det råder olika former av problem inom vattenbruket. generaldirektör menar att läget för vattenbruket i är dystert. Utvecklingen har inte varit god, trots att lönsamhet och priser har ökat. Den odling som har volym är regnbågsodling, 416 , intervju och pressmeddelande . 417 Europeiska kommissionen, 2006b och kommissionens webbplats. 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 men en stor del av dessa odlingar ägs av finländska intressenter. En del sättfiskodlingar uppges gå bra, och detta är en verksamhet som kan utvecklas vidare. Från har en rad olika problem påpekats, bl.a. att åldersstrukturen inom näringen är ett problem. Det finns inga unga odlare, alla är . Det har vidare framkommit att branschens företrädare, , har stora ekonomiska problem och att verksamheten kommer att läggas ned. Dessutom har matfiskodlarnas producentorganisation gått i konkurs. Fiskevattenägarna menar att vattenbruket är eftersatt i och att det präglas av många konflikter och dåligt rykte. Från Fiskhälsan framförs att det inte sker några nysatsningar inom det svenska vattenbruket. Det sker ingen generationsväxling i företagen.418 Det har i uppföljningen varit svårt att ta fram en enhetlig bild av svenskt vattenbruk och dess ekonomiska läge. Utvecklingen för det svenska vattenbruket har varit skiftande. Näringen hade en starkt expansiv fas , då produktionsökningen var parallell med . Därefter har utvecklingen varit mindre positiv. Forskare vid SLU i och menar att utvecklingen har karakteriserats av stagnation och detaljerad myndighetsutövning. Lönsamheten uppges ha varit dålig. Enligt forskarna har det främst berott på obalanser i marknaden i kombination med låg uthållighet hos investerare. bedömer forskarna att återväxten är dålig. Det sker en expansion vad gäller nyetableringar inom vattenbruket, men den består i huvudsak av större utländska företag. I sig visar detta enligt forskarna på näringens stora potential. Från Fiskhälsan har pekats på att det är svårt att få något grepp om branschen. Branschen saknar en tydlig struktur och det är svårt att bedöma hur god lönsamheten är, vilka investeringar som genomförs etc. Lönsamheten inom dagens vattenbruk beskrivs av forskare vid SLU som oftast god. Trots detta upplever företagen att det kan vara svårt att få lånefinansiering till vattenbruk eftersom vattenbruket har dåligt rykte. Ett av de intervjuade företagen uppger att kapitalförsörjningen har försämrats genom de ändrade reglerna för bankernas säkerheter. Det är dessutom mycket svårt att försäkra fiskodlingar, vilket innebär höga risker för företagen. Även från tjänstemän vid framförs att vattenbrukets stora problem är bristande tillgång till riskkapital. De menar att vattenbruk är en känslig bransch som har svårt att få lån. Detta kan jämföras med den stora statliga satsning som gjordes i , då statliga pengar fick i gång norskt vattenbruk.419 I ett underlag till konstateras följande: 418Fiskeriverket, intervju , , telefonintervjuer och , , intervju och , telefonintervju . 419Vattenbruksföretag, intervju och , intervju . 2007/08:RFR3 5 VATTENBRUK Det är bara inom enstaka delar av näringen som det råder en acceptabel lönsamhet. Sättfiskodlingen för utsättning är den enda del som haft en För övriga delar varierar det starkt mellan åren.420 Tjänstemän vid menar att kostnaderna i de svenska matfiskodlingarna har varit så höga att de inte har kunnat konkurrera med de mycket stora norska vattenbruken. Lönsamhetsproblem kan därmed sägas vara en orsak till att de svenska matfiskodlingarna inte går så bra. Även de musselodlingar som startade har problem med lönsamheten. Dessa hade tidigare även problem med gifter, men uppges nu vara på väg tillbaka. Produktionskostnaderna är höga i , men det är svårt för odlarna att få ut högre priser för svenskodlade musslor jämfört med importerade. Den svenska beredningsindustrin köper sina musslor från andra länder. Från har pekats på stigande foderpriser som ett potentiellt hot mot vattenbruksnäringen. Ett annat hot är höga kostnader för slakt, transport, lagring och försäljning. En svaghet i svenskt vattenbruk är enligt verket bristen på avelsprogram. Verkets generaldirektör konstaterar att det finns hinder i regelverken, men en stor del av hindren ligger på marknaden: Det gäller att kunna sälja produkten.421 Europeiska kommissionen menar att efterfrågan på vattenbruksprodukter innebär nya faror för ekosystemet. Arter som importeras från andra delar av världen kan påverka de inhemska fiskbestånden negativt och t.ex. leda till genetiska förändringar. Ett annat problem som lyfts fram av kommissionen är den begränsade tillgången till utrymmen för fiskodlingar vid Europas kuster och komplexa miljöregleringar. Större medvetenhet hos allmänheten om behovet av att skydda naturresurser och att öka livsmedelssäkerheten har lett till skärpta regler. Nya vattenbruksprojekt liksom viss daglig verksamhet kräver tillstånd från olika myndigheter. Tekniska problem och risk för sjukdomar ökar dessutom företagens sårbarhet.422 Från Fiskhälsan har i uppföljningen framförts att miljömedvetandet inom branschen tidigare var mycket lågt och att detta dåliga rykte finns kvar. I uppföljningen har det från yrkesfiskare i län framförts kritik mot det vattenbruk som startade i länet. Odlingarna placerades i grunda vikar med låg vattenomsättning och övergödning som följd. Dessutom menar man att vattnen tillfördes fisksjukdomar och odlad fisk som hamnat i vilt tillstånd blandades med de naturliga laxarterna i havet.423 För svensk del har på sin webbplats sammanfattat följande problemområden vad gäller vattenbrukets miljöaspekter: 420Lindblad, 2007. 421Fiskeriverket, 2007i och intervju . 422Europeiska kommissionen, 2006b och kommissionens webbplats. 423Fiskhälsan AB, telefonintervju och yrkesfiskare, brev . 5 VATTENBRUK 2007/08:RFR3 De flesta odlade fiskarterna i och i är rovfiskar som lever på animalisk föda. Industrifiske för tillverkning av fiskfoder kan enligt leda till decimering eller utfiskning av vissa bestånd och på så sätt rubba balansen i ekosystemet. För att göra fiskodling mera hållbar satsar forskningen på att utveckla nya fodertyper och öka användningen av vegetabiliska råvaror. Näringsutsläpp kan leda till övergödning och orsaka uppkomst av syrefria bottnar. Odlingens placering är avgörande för miljöpåverkans storlek. Miljöpåverkan kan minskas genom en förändring av fodrets sammansättning, recirkulationssystem, uppsamling och återanvändning av avfallet samt genom lämplig placering av odlingsanläggningen. Höga odlingstätheter ökar risken för spridning av infektioner. Användning av andra läkemedel i odlingen är en potentiell miljörisk, eftersom överskott lätt hamnar i naturen. En ytterligare risk med antibiotikaanvändning är utveckling av resistenta bakterier. Rymning av fiskar från odlingen är dels ett miljöproblem, dels ett ekonomiskt problem.