urf · GVA5URF1 · 2008-01-01 00:00:00 — Jämfört med undersökning är skillnaden inte så stor men den finns. Då angav att de politiska sekreterarna underlättade arbetet mycket. Flera svarade dock ganska lite eller inte alls på frågan. Utbyggnaden tycks således ha medfört att ledamöternas arbete underlättats i något högre utsträckning. Tabell 12: Uppfattningen om politiska sekreterare underlättar arbetet som riksdagsledamot (procent) Ja, väldigt mycket Ja, ganska mycket Varken mycket eller lite Nej, inte alls Kommentar: N=251. Uppgifter hämtade från Det reformerade ledamotsstödet. Svarsalternativet varken mycket eller lite fanns endast i enkäten . 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 5.4 Betydelsen av ledamotsstödet och arbetsuppgifter ledamöterna fått hjälp med Stödet är navet i verksamheten. Vi ledamöter har tusen saker att göra och den hjälp man får är ovärderlig. Så säger en ledamot angående betydelsen av ledamotsstödet. Flera ledamöter är av samma mening. De framhåller också de politiska sekreterarnas värdefulla insatser. En tycker att det skulle inte gå att utföra uppdraget närmelsevis lika bra utan dem och politiska sekreterare är avgörande för att man ska kunna göra ett bra arbete som ledamot, hävdar en ledamot i intervjuerna. Det är av dem som svarat i enkäten som anser att betydelsen av politiska sekreterares arbete är mycket eller ganska stor. Det är endast marginellt något fler än i undersökningen då valde något av dessa två alternativ och alltså ansåg att betydelsen var stor. Alla är dock inte lika ense om den stora betydelsen. Visserligen är det bra med politiska sekreterare, menar en ledamot: De hjälper mig att synas i det jag gör, mitt arbete stärks och jag kan göra mer kvalitativa saker, men det skulle gå att jobba utan dem också. Vänsterpartister och kristdemokrater tycks i högst grad anse att de politiska sekreterarnas betydelse är stor, har svarat mycket eller ganska stor betydelse. Centerpartister och folkpartister är de som i högst utsträckning svarar att politiska sekreterare har liten betydelse i deras arbete. av centerpartisterna anser att de politiska sekreterarna har liten betydelse för uppdraget, av folkpartisterna (av samtliga ledamöter ). Frågan om vilka arbetsuppgifter de politiska sekreterarna utför i sitt stöd till ledamöterna har ställts till samtliga berörda, dvs. till de politiska sekreterarna själva, ledamöterna och kanslicheferna, i samtalen och i intervjuerna. I enkäten efterfrågades också vilka arbetsuppgifter ledamöterna fått hjälp med och vilka arbetsuppgifter de anser är de viktigaste. En rad svarsalternativ gavs vilka för möjligheten till jämförelse i stort sett var desamma som i utredningen från 2003.68 De uppgifter som flest ledamöter har valt att kryssa i enkäten (se tabell 13) är att samla information och skriva debattartiklar (80, respektive ). Därefter följer kontakter med medier, skriva motioner, fungera som bollplank, skriva interpellationer och frågor (68, 63, 62, ). 68 I den tidigare utredningen fanns inte alternativet bollplank/diskussionspartner med som alternativ. Denna arbetsuppgift lyftes dock fram som en av de viktigaste av ledamöterna själva i de intervjuer som gjordes. Av den anledningen ansågs det viktigt att ha med denna uppgift som ett svarsalternativ. Det var möjligt i denna liksom i den tidigare studien att välja flera svarsalternativ. 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 2007/08:URF1 Tabell 13: Arbetsuppgifter (rangordnade) som ledamöterna fått hjälp med av de politiska sekreterarna (procent) Fungera som bollplank eller diskussionspartner i politiska frågor Skriva interpellationer och frågor Administrativa uppgifter (t.ex. boka resor, kopiera, skriva anteckningar) Förbereda arbete i utskott Kontakter med medlemmar, väljare och allmänhet Förbereda arbete i kammaren Redogöra för tidigare ärenden (före tiden som ledamot) Redogöra för aktuella ärenden Jag har inte fått någon hjälp Jag har inte begärt någon hjälp Uppgifter som fått något färre röster (mellan ) är administrativa uppgifter, förbereda arbetet i utskotten, kontakter med medlemmar, väljare och allmänhet, kontakter med partiorganisationen, förbereda arbetet i kammaren, skriva brev, redogöra för tidigare ärenden samt aktuella ärenden, skriva tal etc. 2003 ansågs den i särklass viktigaste arbetsuppgiften vara att samla information () och därefter i samma ordning som i den aktuella undersökningen, att skriva debattartiklar, ha kontakter med medier och att skriva motioner (47, 38 samt ). Därefter angavs att förbereda arbetet i utskotten vilket kom längre ned på listan i den senaste enkätsammanställningen. Det finns skillnader i vilka arbetsuppgifter ledamöterna har fått hjälp med utifrån partitillhörighet och särskilt i förhållande till vilka som sitter i opposition och i regeringsställning. Detta speglar de olika roller och uppgifter som förknippas med positionerna. Ledamöter från oppositionspartierna, Socialdemokraterna, , svarar i första hand att de politiska sekreterarna skriver motioner, debattartiklar, samlar information samt fungerar som bollplank. Ledamöterna från regeringspartierna, , , och , svarar däremot att samla information, skriva debattartiklar, fungera som bollplank och ha kontakt med medier. I tabellen nedan redovisas de huvudsakliga skillnaderna mellan de två grupperna, och de motsvarar inte exakt rangordningen i samtliga partier. 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET Tabell 14: De fyra främsta arbetsuppgifterna som ledamöterna i opposition respektive regeringsställning har fått hjälp med av de politiska sekreterarna På frågan vilka som är de huvudsakliga arbetsuppgifterna svarar de tillfrågade politiska sekreterarna lite olika beroende på vilken typ av tjänst de har, dvs. bred eller mer specialiserad. Flera anser att de har ett varierande arbete som rymmer olika typer av uppgifter som kvalificerat utredningsarbete, skriva artiklar och motioner, läsa handlingar åt eller tillsammans med ledamoten. De har också administrativt arbete som att lägga in uppgifter i databaser, boka möten, svara på brev och i telefon och hålla i kontakter. Även om vissa arbetsuppgifter av typen samla information inte närmare specificeras kan ändå konstateras att de arbetsuppgifter som främst anges utan tvekan tillhör arbetsuppgifter som är av stor betydelse för det parlamentariska arbetet. Kontakterna med respektive partiorganisation tycks variera beroende på parti. Enligt uppgifter från enkätundersökningen anger de moderata ledamöterna i högst utsträckning att de får hjälp med kontakter med partiorganisationen () därefter kristdemokrater () och socialdemokrater (). Som har framgått är den moderata organisationen för ledamotsstödet starkt regionalt strukturerad även om de politiska sekreterarna är placerade i . För Socialdemokraterna gäller att åtta politiska sekreterare finns ute i regionerna. Efter valet har ansvarsområdet för dessa ökat till att huvudsakligen omfatta minst två län. Vid intervju med en externt placerad politisk sekreterare med ansvar för två län och flera ledamöter framkommer att de främsta arbetsuppgifterna handlar om att organisera och delta i ledamöternas turnéverksamhet i länen (t.ex. arbetsplatsbesök), ha kontakter med medier och över huvud taget arbeta med den utåtriktade verksamheten. Den intervjuade politiska sekreteraren såg inte några egentliga problem med att skilja ordinärt partiarbete från en ledamotsstyrd verksamhet. Det tycks finnas en viss konjunktur i arbetsuppgifterna som har att göra med arbetsformer och regelbundna val. Under valkampanjer kan även politiska sekreterare medverka i större eller mindre utsträckning. Detta kan jämföras med det norska systemet där motsvarande tjänstemän visserligen ska arbeta med parlamentarisk verksamhet och där regelsystemet även kontrollerar efterföljden. Trots detta finns i det norska regelverket en bestämmelse om att dessa tjänstemän får användas något friare under valkampanjer.69 Flera av de tillfrågade arbetar i huvudsak med kvalificerat arbete och har enligt dem själva ett stort politiskt inflytande. En politisk sekreterare menar att de egentligen gör samma arbete som ledamöterna, men de är inte ansiktet 69 Se mer i kapitel 8. 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET 2007/08:URF1 utåt och har inte det huvudsakliga ansvaret. Det handlar om att skriva underlag till motioner och artiklar, de fungerar som bollplank och diskussionspartner med ledamöterna. Flera sekreterare menar att bollplanksfunktionen är väldigt viktig, och en kvinna förklarar att det ofta händer att ledamöter tittar in på kontoret en diskussion eller ett framträdande och vill få feedback eller synpunkter på det de ska säga eller framföra. Samma sekreterare säger också att politiska sekreterare ofta får frågor om hur partiet brukar ställa sig i en viss fråga, vad man gjort tidigare och hur man brukar göra. Några politiska sekreterare säger sig inte utföra några administrativa arbetsuppgifter alls då det finns särskilda administratörer anställda som sköter det. Ett stort antal av de politiska sekreterarna är nära knutna till utskottsarbetet och arbetar med en eller flera ledamöter i frågor kopplade till utskotten. Här handlar det ofta om att ta fram underlag och hjälpa till att läsa in handlingar som rör aktuella frågor. Det är också viktigt att vara insatt i dagspolitiska frågor i sitt arbetsområde och att följa ledamoten i det dagliga arbetet, menar flera av de politiska sekreterarna. Ledamöternas uppgifter om arbetsuppgifterna överensstämmer i stort med vad de intervjuade politiska sekreterarna anger. De uppgifter som ledamöterna anger som viktigast sammanfaller också till stor del med det de får hjälp med. Ledamöterna tycker att det är viktigast att få hjälp med att samla information, skriva debattartiklar, fungera som bollplank och ha kontakt med medier. Förbereda arbetet i utskotten och skriva motioner som de i hög utsträckning tycks få hjälp med () anses dock inte lika viktigt. Här svarar att de anser detta vara de viktigaste arbetsuppgifterna. Tabell 15: Arbetsuppgifter (rangordnade) som ledamöterna anser vara viktigast att få hjälp med av de politiska sekreterarna (procent) Fungera som bollplank eller diskussionspartner i politiska frågor Förbereda arbete i utskott Redogöra för aktuella ärenden Skriva interpellationer och frågor Förbereda arbete i kammaren Kontakter med medlemmar, väljare och allmänhet Administrativa uppgifter (t.ex. boka resor, kopiera, skriva anteckningar) Redogöra för tidigare ärenden (före tiden som ledamot) Internationellt arbete, internationella kontakter Kommentar: Flera alternativ har kunnat väljas i enkäten. 2007/08:URF1 5 ARBETSUPPGIFTER OCH ANVÄNDNING AV STÖDET Majoriteten av ledamöterna i intervjuerna anser att de som arbetsledare i hög grad kan styra de politiska sekreterarnas arbete och få hjälp med det de önskar. De anser att de arbetsuppgifter de får hjälp med också är de mest väsentliga som de vill ha hjälp med. 6 Arbetsrelationer, tydlighet i arbetsuppgifter och organisation För att stödet ska kunna utnyttjas effektivt och ha avsedd effekt, är det viktigt att det finns en god tydlighet och att organiseringen främjar en bra arbetsmiljö och goda relationer mellan arbetstagare, arbetsledare och arbetsgivare. I enkäterna och intervjuerna efterfrågades hur god tydligheten är i stödets utformning och i dess funktion, både för ledamöterna och för de politiska sekreterarna. Vet de båda grupperna vilka arbetsuppgifter som ingår i de politiska sekreterarnas arbetsbeskrivningar? Vet ledamöterna vilka krav de kan ställa och i vilken utsträckning de kan kräva stöd och hjälp i arbetet av de politiska sekreterarna? Även kansliernas roll som arbetsgivare är intressant att se närmare på och om det kan finnas problem, potentiella konflikter eller kanske främst fördelar med att kanslierna är arbetsgivare till de politiska sekreterarna. 6.1 Tydlighet och arbetsbeskrivningar I organiseringen och fördelningen av ledamotsstödet stadgas, vilket har åberopats, att ledamöterna ges stort inflytande i personfrågor. Det ligger i samtliga parters intresse att arbetsrelationerna mellan ledamöter och politiska sekreterare ska vara så goda som möjligt och att personer som jobbar bra ihop också ska kunna göra det. För kanslierna som är arbetsgivare för de politiska sekreterarna kan det dock ibland vara svårt att lyckas tillgodose önskemål från ledamöterna liksom från de anställda. Av betydelse är att sekreterarna i regel har tillsvidareanställningar som inte påverkas av mandatperioder. En kanslichef menar att man naturligtvis strävar efter att alla ska bli nöjda och ska kunna jobba bra ihop, men det kan vara problematiskt att matcha nya ledamöter med de politiska sekreterarna som redan finns på kansliet. Ledamöter får i vissa fall ärva sekreterare som partikamrater varit med och rekryterat. Ambitionen tycks dock vara att ledamöterna får inflytande över vem eller vilka tjänstemän han eller hon får arbeta med. På vissa kanslier tycks även de politiska sekreterarna ha ett visst inflytande i fråga om vem eller vilka ledamöter de ska jobba med. En politisk sekreterare menar att ledamöterna vanligtvis är med vid anställningsintervjuer och känner vem de fungerar med. Själv hade han dessutom ett önskemål om vem han ville jobba med och fick också igenom denna önskan. Det bör ligga i samtligas intresse att alla berörda upplever att det finns en tydlighet i vilket stöd man kan kräva och få och vilka arbetsuppgifter som ska ingå i arbetet. Enligt uppgift från kanslierna finns både generella arbetsbeskrivningar för samtliga politiska sekreterare vid ett kansli samt specifika för enskilda personer om det krävs specialistkunskaper. Arbetsgivaren, den poli- 6 ARBETSRELATIONER, TYDLIGHET I ARBETSUPPGIFTER OCH ORGANISATION tiska sekreteraren och ledamoten går igenom dokumentet vid anställningstillfället. Det är bara en intervjuad ledamot som uppger att hon tillsammans med sin politiska sekreterare använder arbetsbeskrivningen regelbundet. Hon tycker att detta är ett mycket viktigt dokument, särskilt för den politiska sekreteraren som utan detta kan bli utnyttjad att utföra andra sysslor än vad som är tänkt. Hon vet flera fall där kolleger utnyttjat politiska sekreterare i andra situationer som inte ingått i arbetet, exempelvis att de fått utföra privata ärenden. I enkäten ställdes frågan: Hur upplever Du tydligheten i de politiska sekreterarnas arbetsuppgifter, exempelvis i form av arbetsbeskrivningar? Här visar det sig emellertid att få ledamöter anser att tydligheten är mycket god i de politiska sekreterarnas arbetsuppgifter, av samtliga . Mot det tycker att tydligheten är ganska god, och fördelningen här är ganska lika över partigränserna. Något fler kristdemokrater svarar ganska god, , och miljöpartisterna avviker åt andra hållet, med . Av samtliga ledamöter svarar att tydligheten varken är god eller dålig. tycker att tydligheten i frågan är dålig och har svarat vet ej. Tabell 16: Tydligheten i politiska sekreterares arbetsuppgifter (procent) Varken god eller dålig Kommentar: N=251. I fråga 15 i enkäten specificerades hur man upplevde tydligheten exempelvis i form av arbetsbeskrivningar. Även i intervjuer framkommer att det i vissa fall är otydligt vad man som ledamot kan begära för hjälp. Ofta handlar det om att det kan vara svårt att veta vilka andra arbetsuppgifter de politiska sekreterarna får i uppdrag att utföra för kansliets räkning. Det kan vara svårt att planera långsiktigt, säger en manlig ledamot. Några ledamöter menar dock att tydligheten är god och att arbetsbeskrivningar finns. Om tydligheten bara är god för omkring hälften av ledamöterna, hur är det då för dem som ska utföra stödet? Är det tydligt för de politiska sekreterarna vad de förväntas göra? De politiska sekreterarna tillfrågades följaktligen om de kände till sina arbetsbeskrivningar och om de visste vad som stod i dem. De fick också frågan om de tyckte att förväntningarna på dem från kansli och ledamöter var tydliga. 6 ARBETSRELATIONER, TYDLIGHET I ARBETSUPPGIFTER OCH ORGANISATION Det visade sig att de intervjuade politiska sekreterarna i huvudsak upplever en ganska god tydlighet i sina arbetsuppgifter: Vad gäller arbetsbeskrivningar känner samtliga till att de finns, men endast några få vet vad som står i dem och kan säga att de är levande dokument som används. En sekreterare menar att tydligheten i arbetet skulle kunna bli bättre både för sekreterarnas och ledamöternas skull. En viss osäkerhet i vilka arbetsuppgifter som ingår i arbetet kan bero på att arbetsbeskrivningarna är vaga eller vida, men också på att det är beroende på vilken ledamot man jobbar med och vilka krav denna person ställer. Dessutom finns ibland arbetsuppgifter från kansliet som ledamöterna inte är medvetna om. Det kan leda till en slitning mellan olika uppgifter och en stor tidspress. Tydligheten från ledamöterna kan också variera beroende på hur trygga de är i sin roll som arbetsledare. En del ledamöter upplevs också som osäkra och vilsna i sin roll, och då kan det vara svårare att vara ett bra stöd och veta vad som förväntas. På samtliga partigruppskanslier tillämpas tillsvidareanställningar för de politiska sekreterarna, i vissa fall efter provanställningar. Många ledamöter är, som vi tidigare sett, nöjda med det nuvarande systemet där politiska sekreterare är anställda av kanslierna och inte direkt av ledamöterna. Vissa påpekar att det är tryggt och säkert för politiska sekreterare att ha en gemensam arbetsgivare. De politiska sekreterarna blir en grupp, med samma villkor och rätt till bl.a. kompetensutveckling. Dessutom minskar sekreterarens beroendeställning, framhåller både ledamöter och de politiska sekreterarna själva. De tillfrågade sekreterarna tycks eniga om att det inte vore bra att vara anställd och kopplad till en enskild ledamot som en personlig resurs. De skulle bli mer sårbara om exempelvis ledamoten slutar, samarbetet inte fungerar eller kraven blir för hårda. En sekreterare säger: Det är bra med en organisationsmodell där man är kopplad till frågorna och inte till en enskild ledamot. En direkt koppling till ledamoten vore inte bra, för då skulle säkert kraven bli ännu högre och det skulle finnas krav på att ställa upp jämt och i alla arbetsuppgifter. Det anses bättre att vara anställd utifrån sina sakkunskaper och knuten till ett område än vara bred och anställd för att utföra olika uppgifter åt en person. Man blir mindre sårbar om man har sin egen kompetens, säger en politisk sekreterare. Flera nämner att det är en arbetsmiljöfråga. Det innebär en bättre trygghet och ett bättre arbetsklimat för politiska sekreterare som inte är helt beroende av en enda person och arbetsgivare. Det är också viktigt att få vara kvar i sin anställning oavsett om ledamoten försvinner i samband med ett val. För kanslierna är fördelen med att de politiska sekreterarna inte är anställda av ledamöterna också att de i bästa fall upprätthåller en kontinuitet över mandatperioderna. En sekretare säger också att en nackdel med att vara kopplad 6 ARBETSRELATIONER, TYDLIGHET I ARBETSUPPGIFTER OCH ORGANISATION till en enskild ledamot skulle vara att man skulle behöva vara väldigt bred, sköta allt från administrativt till kvalificerat arbete. Det vore splittrande och ineffektivt, menar hon. En politisk sekreterare anser att det vore bättre att vara anställd av än av partikansliet. Han tror att det åtminstone vore bättre för politiska sekreterare på de små kanslierna som inte har så goda resurser. 7 Ledamöternas synpunkter och förslag till förändring Frågan om ledamotsstödet har varit omdebatterad och flera motioner har lämnats till med förslag till förändringar. Flera motioner har handlat om att anpassa formerna för stödet till en förändrad politisk verklighet med personval, ett tilltagande behov av kontakter i hemregionen och ett ökat informationsflöde. Ett förslag har handlat om utökat lokalt eller regionalt stöd för att främja medborgarkontakter (2001/02:K418). I ett antal andra motioner har det föreslagits att stödet blir mer personligt för att stärka den enskilde ledamotens ställning, t.ex. i form av s.k. ledamotspeng (2003/04:K411, 2005/06:K295 samt 2007/08:K341). En ledamot menade i en motion inlämnad 2003, att stödet inte användes som det var tänkt (2003/04:K411). Det har blivit en allmän kansliresurs som inte är knuten till den enskilde ledamoten. Förslaget var i stället att ledamoten kunde avropa en resurs från för att få en individanpassad lösning till stånd. Ett annat förslag har handlat om behov av ökade ekonomiska resurser. Mera pengar bör anslås, menade en moderat riksdagsledamot i en motion (2004/05:K429). Följande kapitel behandlar således synen på ledamotsstödet och synpunkter och förslag till förbättringar som förts fram och bygger på ledamotsenkäten och intervjuer med ledamöter, politiska sekreterare samt samtal med kanslichefer. 7.1 Upplevelser av förändringar efter valet Vi har tidigare konstaterat att ledamöterna upplevt betydande förändringar av resurser och organisation av ledamotsstöd efter valet . Vi frågade de ledamöter som suttit i eller längre vad de anser om förändringen efter valet . I enkäten frågades om förändringen efter valet i någon väsentlig utsträckning hade påverkat möjligheterna att som enskild ledamot få det stöd som man behöver i sitt arbete. Av de 141 ledamöter som besvarade frågan angav att det hade påverkat deras möjligheter, medan inte hade upplevt detta i någon väsentlig utsträckning. Som synes i tabellen nedan har en hög andel socialdemokrater upplevt förändringar, som är en följd dels av de stora nedskärningarna på kansliet till följd av minskat ledamotsstöd, dels av den förlorade ställningen som regeringsparti. Det kan antas att flera f.d. statsråd har erfarenhet av en annan uppbackning och andra former av stöd från . Det är tydligt att de som främst svarat att de upplevt förändring kommer från de partier som förlorade flest mandat efter valet. Särskilt från Socialdemokraterna, som redan nämnts (som förlorade 14 mandat) och (20 mandat). Upplevelsen av förändring tycks dock inte så utbredd bland centerpartister (+7 mandat), kristdemokrater (9 mandat) och inte alls bland 2007/08:URF1 7 LEDAMÖTERNAS SYNPUNKTER OCH FÖRSLAG TILL FÖRÄNDRING miljöpartister (+2 mandat). förlorade också mandat och regeringspositionen (8 mandat), och hälften av ledamöterna från detta parti har upplevt att deras möjligheter att få hjälp har påverkats väsentligt. De relativt många moderater som svarat att de känt av en förändring, , har med stor sannolikhet upplevt ett positivt tillskott med resurser. Partiet var också det parti som ökade mest i det aktuella valet (+42 mandat). Tabell 17: Uppfattning om förändrade möjligheter att få hjälp av politiska sekreterare efter valet (procent) Kommentar: N=141. Fråga 18 i enkäten som riktades till de ledamöter som varit riksdagsledamot eller längre löd: Har förändringen efter valet i någon väsentlig utsträckning påverkat Dina möjligheter som enskild ledamot att få det stöd från politiska sekreterare som Du behöver i Ditt arbete? De som svarade ja på enkätfrågan ovan uppmanades att förklara i ett öppet svarsfält i vilka avseenden förändringen påverkat dem. Här skriver flera ledamöter att de antingen fått ökade eller minskade resurser som parti och att det förstås påverkat möjligheten att få hjälp. En del är förstås positiva: Vi har vuxit som parti vilket har inneburit fler politiska sekreterare. Mer stöd än förut, dock inte så mycket mer/bättre än förväntat. Andra är negativa till följd av nedgång i valet: För få politiska sekr, vilket gör att närheten o kännedom om mig o min region förminskas. Jag får sämre överblick över media hemma! Tyvärr, då vi förlorade valet fick vi mindre resurser. Det har blivit mycket sämre p.g.a. mindre resurser o färre personer! Jag känner mig oerhört stressad för det mesta. Andra vittnar om den turbulens som ägde rum på flera kanslier efter regeringsskiftet: Vi har fått minskat partistöd pga sämre valresultat.