rfr · GV0WRFR26 · 2008-09-30 00:00:00 — Klimatgränsen i flyttas med , och det innebär rimligen att ni har ett mindre antal dygn med frusen mark för att transportera ut skogsråvaran. Hur ser ni på diskussionen som förs nu om att sammanföra flyget och industrin i samma bubbla för utsläppsrätter? Hur tror ni att det påverkar er konkurrenskraft om ni ska ingå i samma utsläppssystem som flyget och kriga om rättigheter när det gäller att disponera koldioxiden? Vi är intresserade av klimatåtgärder, men jag tror inte att någon här i salen har något egenintresse av att lägga ned skogsindustrin vare sig vi eller någon annan. En annan fråga: Vi har Cargo Net här. Vi har hört synpunkter på vad vi ska göra för att få klimatsmarta transporter, men jag skulle vilja veta om representanterna från Cargo Net har något önskemål till oss beslutsfattare. Vad tycker ni att vi ska göra för att förbättra kombinationen av väg, järnväg och sjöfart? Ordföranden: börjar med och den specifika frågan om utsläppsrätterna och den bubbla som håller på att växa fram. , Näringslivets transportråd: Självklart är vi angelägna om klimatet. Det trodde jag framgick av mina bilder, och det är naturligtvis därför som vi har varit i framkant av den här utvecklingen. Vi har, som jag sade, drivit de här miljöfrågorna , på grund av vårt starka beroende av goda växtmöjligheter för skogen som ju är grunden i vår industri. Därom råder ingen som helst tvekan. Det är naturligtvis också därför vi redan har gjort väldigt mycket hos våra industrier exempelvis i de här frågorna. Vi ligger långt framme och har gjort väldigt mycket. Ett handelssystem har den effekten att tar man in nya aktörer som inte har gjort någonting är det naturligtvis mycket billigare för dem att vidta åtgärder än vad det är för oss i industrin som redan har gjort så mycket som det går. Den kanske största effekten som vi ser av det här är dock risken för att det totalt sett driver upp energikostnaderna, framför allt elpriset. Det är väl den största oron vi har för handelssystemet, men generellt sett är vi annars positiva till det. Ordföranden: eller från Cargo Net lämna en kommentar? Det efterfrågades här. , Cargo Net: Det är en sak som vi trycker ganska hårt på , och det gäller kombiterminalerna och den rikskombiterminalutredning som gjordes . Där känner jag att vi nu har ett osäkert läge. Vi har haft dialoger med som har vänt och säger att nja, vi är tveksamma om vi vill se kombiterminalerna som en del av infrastrukturen framöver. Man kanske ska låta marknadskrafterna råda och så kanske vill vara med och gå in med statsmedel på vissa terminaler och vissa beprövade projekt etcetera. Jag kan ta ett exempel. Ni diskuterade förut och trafiken på som är ganska stor. Det har förstås mycket att göra med att det är ett kort avstånd. GöteborgOslo är ett väldigt kort transportavstånd på bil. Bilen är snabbare än järnvägen på grund av den infrastruktur vi har. Vi har också kostnaderna för noderna, det vill säga lyften i och som helt klart påverkar prisbilden och lönsamheten för att vi ska kunna få över dessa transporter från bil till järnväg. Kombiterminaler är alltså en sådan fråga som jag tycker att vi måste belysa ytterligare och se som en del av infrastrukturen. Vice ordföranden: för detta! Det är dags att avsluta den här intressanta förmiddagen. Det har varit väldigt givande, och vi har hört ett antal mycket intressanta föredrag. Ett stort tack till er och ett stort tack även till alla er andra som har hörsammat inbjudan från trafikutskottet. Vi får ju möjligheter till dialoger och informationsinhämtning under pauser och diskussioner, och även om ni inte håller något direkt anförande ska ni ha ett stort tack för detta! Jag tror också att det kommer att visa sig att vi behöver ha lite fler samtal efter dagens utfrågning. En del frågor känns kanske obesvarade. Jag tycker att det har varit väldigt positiva anslag i att varje trafikslag vill och kan öka sin andel av transportarbetet. har det varit ett stort miljöperspektiv i den viljan, så det ser vi fram emot. Jag tror att vi faktiskt i vårt land kan ha stora förhoppningar på vår framtid ur ett transportperspektiv. Som ni säkert känner till, och som även de som lyssnar på den här informationen känner till, kommer vi att ha stor nytta av dagens information i den kommande infrastrukturpropositionen som läggs fram och som kommer att vara ett riktmärke för infrastrukturen . Det är alltså ett stort arbete som återstår, och vi har stor nytta av den här dagen i det arbetet. Tusen tack ska ni ha! Vi ses säkert snart igen. Bilder som visades av , (), under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om godstransporter. Utvecklingen i gods-Sverige : Vem är egentligen nummer ett? Transport av ett ton en kilometer vikten i ton gånger sträckan i kilometer Möjliggör jämförelser mellan trafikslagen (finns ännu inte för flygtransporter) tonkilometer och real BNP tonkilometer och real BNP tonkilometer och real BNP tonkilometer och real BNP Dåliga tider 1977, 1981, 1991-93 BNP, fasta priser Väg går om tåg i tonkm 1970 Väg går om sjö i tonkm 1995 3 501-12 000 kg 12 001-20 000 kg 20 001-26 000 kg Cirka 40-40-20 andelar väg-sjö-tåg Godstransporterna ökar, men marknadsandelarna har knappt ändrats Utvecklingen påverkas av konjunkturer på kort sikt och av strukturer på lång sikt Mer statistik och annan information: Bilder som visades av Bo-Nelldal, (), under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om godstransporter. Utvecklingen av godstransporter i KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Godstransportsystemets betydelse för tillväxten Ökad samverkan mellan transportmedlen Hur utveckla klimatsmarta logistiklösningar? Vem tar ansvar för en långsiktigt hållbar godstrafik? KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik BNP och godstransportarbete 1950-2007 Tillväxt BNP och totalt transportarbete 1950-2007 med prognos till 2020 - Glidande 10-års medelvärden KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Långväga gods per transportmedel KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Långväga godstransporter - marknadsandelar KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Utrikestrafik till/från exkl malm och olja 0,5-1,0 milj inv. 250-500 tusen inv. 100-250 tusen inv. 50-100 tusen inv. KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik 0,5-1,0 milj inv. 250-500 tusen inv. 100-250 tusen inv. 50-100 tusen inv. KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Varför utveckla järnvägen? Effektiva järnvägstransporter är ett sätt att öka näringslivets konkurrenskraft Den stora ökningen av lastbilstrafiken är ett hot mot klimatet och medför fler olyckor och ökad trängsel Effektiv och attraktiv järnvägstrafik innebär mindre lastbilstrafik Kunderna efterfrågar alltmer miljöanpassade transportlösningar Utvecklingen av järnvägen är en del i ett långsiktigt hållbart samhälle KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik och lastbilens marknadsandel av långväga KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Utrikestrafik till/från 1970-2006 prognos till 2020 med nuvarande trend 3 000 lastbilar/dag 10 000 lastbilar/dag KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Vad krävs för att utveckla Avregleringen måste genomföras i alla länder Banavgifter på samhällsekonomisk grund Alla byråkratiska hinder måste rivas Operatörerna måste investera i interopabilitet Infrastrukturhållarna måste samarbeta för att åstadkomma ett Europeiskt godsnät KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Tyngre och längre tåg KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Effekt av ökad axellast Stax Stax Stax Stax KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik 0,5-1,0 milj inv. 250-500 tusen inv. 100-250 tusen inv. 50-100 tusen inv. KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik 0,5-1,0 milj inv. 250-500 tusen inv. 100-250 tusen inv. 50-100 tusen inv. KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Antalet godstågslägen blir 2-3 gånger fler med höghastighetsbanor Antal godståg (medel) KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Vad krävs för att utveckla Några stora terminaler Freight services centers och många små hållplatser öppna för alla operatörer Utveckla terminaltekniken med helautomatisk horisontell överföring Ta vara på hamnarna som stora kombiterminaler Nästa generation lastbilsterminaler bör lokaliseras för maximal samverkan järnväg-lastbil-sjöfart Koppling tåg-flyg för snabba godstransporter KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik - Automatisk horisontell överföring av lastbärare Exempel: Det svenska CCT-systemet (CarConTrain) Kan överföra containers och växelflak av olika längd och bredd Mellan transportmedel och till/från lager och indsutrier Systemet kan göras helautomatiskt KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik Vem gör vad för att åstadkomma Konsument: Välj miljövänliga varor och tjänster Producent: och transportera energieffektivt Forskare: långsiktig grundforskning med demonstrationsprojekt Kommuner och planerande organ: Planera för samordnade transportlösningar Riksdag och regering: Styr mot rätt håll med skatter och avgifter nu Sätt upp klara regler och mål så alla vet vad som gäller Investera i miljöanpassade transportsystem Satsa på forskning och utveckling KTH Järnvägsgruppen utbildning i järnvägsteknik KTH Järnvägsgruppen Centrum för Bilder som visades av , Näringslivets transportråd, under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om godstransporter. Hur planerar företag med stora transportbehov för framtiden? Inkommande och avgående transporter från Stora Enso`s svenska bruk (Kton) Transportkostnader utgör av varuvärdet på slutprodukt Skogsindustrins andel av näringslivets transporter 2006* (mätt i ton) (mätt i ton) Transportmedel vid export av massa och papper 2006 Nya handelsmönster / Trafikbalanser Tillgänglighet / Tillförlitlighet i trafiksystemen Trängsel på vägar och järnvägar Vi planerar för att uppnå: Ökad kostnadseffektivitet i transporterna Minskad klimatpåverkan från transporter Effektivitet + Miljö = Sant Bättre utnyttjande av befintlig infrastruktur Längre och tyngre Tåg Tåglängd > 750 m Åtgärda flaskhalsar i bannätet Bättre utnyttjande av befintlig infrastruktur Längre och tyngre lastbilar System (EMS) Skogsindustrin tar sitt ansvar Tar staten sitt ansvar för infrastrukturen ? Bilder som visades av kronhöffer, , under hennes presentation vid den offentliga utfrågningen godstransporter. Drivkrafter och hinder möjligheter för klimatneutrala transporter Klimatfrågan rör oss alla särskilt oss som köper eller utför transporter Den ökande insikten är den främsta drivkraften Miljöhänsyn rör sig snabbt från agitation till beslutsfattande i vardagen Effektiv grön logistik sparar Intresset för klimatsmarta transporter har vänt trenden Källa: Prognos och verklig utveckling Punktligheten blir ständigt bättre - levererad järnvägsvagn inom utlovad timme De nya affärerna kommer inom handelssegmentet och är intermodala Team Sportia, sport- och fritid PrimeWine, vin- och spritdrycker Med en intermodal lösning har ICA minskat koldioxidutsläppen med koldioxid i sin dryckesdistribution! (motsvarar ca 4 500 lastbilstransporter) Integration järnväg och bil är nödvändig Bättre miljöprestanda med intermodalt *Tung lastbil m släp, fyllnadsgrad **eltåg, lastbil Redan mer av de långväga transporterna på järnväg ger miljövinster Ca 200 000 lastbilstransporter bort Ca 6 000 nya tågavgångar Ger en minskning med över koldioxid -Ett litet bidrag till klimatmålen 2020 Det går att göra mer om man vill För att kunna öka volymerna, måste infrastrukturen hänga med Prioritera systemet inte delarna Förbigångsspår speciellt kring storstäderna Elektrifiering av fler banavsnitt Längre tåg (750 m) Kombiterminaler på lika villkor som väg-väg Höghastighetsbanor som frigör kapacitet för godstransporter Transportpropositionen måste bli en satsning för klimatsmarta transporter Investera ca 15 mdr/2019 i stamnätet Bygg höghastighetsnät i tillägg till detta Behov av ett finmaskigt terminalnät Kombiterminaler - en del av infrastrukturen Staten bör ta ett större ansvar för det strategiska nätet av rikskombiterminaler i nära samverkan med strategiska hamnar Centralt att det utvecklas konkurrensneutrala regelverk för alla operatörers tillgång till terminalkapacitet jmf flygplatsernas kapacitetsfördelning Vi behöver många fler terminaler Bygg inga tempel det räcker med en grusad yta, en byggfutt och en truck! Underlätta tillståndsgivning om så krävs Kunderna tvekar - osäkerhet om kapaciteten för järnvägen 110 000 bilar/år körs med tåg från till , och Scandinavian Motortransport vill köra mer på järnväg men det är kapacitetsbrist på spåren i och i Men kunden väntar med investering i nya vagnar till man kan få besked om investeringar i järnvägens infrastruktur Lastbilen kör mest på korta sträckor av transporterna börjar och slutar i samma län Källa: , svenska lastbilar 2006, Bilder som visades av , Lastvagnar under hans presentation vid den offentliga utfrågningen om godstransporter. Klimatneutrala godstransporter på väg Ett samarbetsprojekt initierat av miljövetenskapliga centrum vid och Klimatneutrala godstransporter på väg Samla aktörer under ett paraply med en gemensam vision. Skapa dialog med fokus på kunskap & möjligheter Gemensamma övergripande projekt så väl som klusterprojekt mellan enskilda aktörer. Långsiktigt hållbart tänkande men med fokus på att realisera det vi kan . Tillsammans kan vi lösa en av vår tids stora utmaningar Klimatneutrala godstransporter på väg Klimatneutrala Godstransporter på väg i Initiativ av Schenker 2006, presentation 2007 Preem, största oljebolaget och drivmedelsproducenten Schenker, störst på vägtransporter Lastvagnar, största lastbilstillverkaren , myndigheten för miljö i trafiken GMV, ett av största centrum för miljöforskning Klimatneutrala godstransporter på väg Logistik och transport mässan Klimatneutrala godstransporter på väg Godstransporter på gott och ont Godstransporter på väg: en förutsättning för tillväxt står för av de totala godstransporterna i betydande källa till utsläpp av CO2 Klimatneutrala godstransporter på väg Effektivitet i alla led Vi vill visa hur klimatpåverkan från de vägburna godstransporterna i kan reduceras genom: utökad användning av förnybara bränslen Klimatneutrala godstransporter på väg Godstransporterna på de svenska vägarna ska vara klimatneutrala. Klimatneutrala godstransporter på väg En halvering av klimatpåverkan från en typisk svensk fjärrtransport är möjlig . De totala utsläppen av växthusgaser från den vägburna godstrafiken kan minskas , trots att trafiken förväntas öka. Den historiska trenden att mer trafik per automatik leder till större utsläpp kan således brytas. Klimatneutrala godstransporter på väg Utsläppen från en typisk svensk fjärrtransport på väg ska halveras redan till 2020 (jmf 2005). Klimatneutrala godstransporter på väg Optimerad användning av olika transportslag Bättre utnyttjande av befintlig lastkapacitet Klimatneutrala godstransporter på väg Bränsle med god total energieffektivitet. Bränsle med högt energiinnehåll. Framställning med låg energiförbrukning och låga utsläpp av CO2. Klimatneutrala godstransporter på väg Fordon med lägre total bränsleförbrukning/ högre energieffektivitet. Fortsatt potential för dieselmotorteknologin. Utveckling av ny teknik, t ex hybrider. Klimatneutrala godstransporter på väg Utökad användning av förnybara bränslen Begränsad tillgång kräver resurseffektivet från well to wheel. Ökad låginblandning snabbaste sättet. Andra generationens förnybara bränslen efter 2015. Klimatneutrala godstransporter på väg För att lyckas krävs samarbete Genom samarbete mellan företag, forskare och staten når vi snabbare samhällsekonomiska lösningar Kunskap om hela kedjan Insikt om hinder och möjligheter Klimatneutrala godstransporter på väg , , Schenker, Preem Gemensamma pilotprojekt i syfte att halvera klimatpåverkan från en typisk fjärrtransport 2020 Klimatneutrala godstransporter på väg Vi måste vända trenden Klimatneutrala godstransporter på väg 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsektorn omfattas av ett system med handel av Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007 Anpassningen av trafikens infrastruktur när klimatet offentliga utfrågning på temat Tillgänglighet inom hälso- och sjukvården offentliga utfrågning Statlig arbetsgivar- och kulturutskottets offentliga utfråg- ning om upphovsrätt på Internet och försvarsutskottets offentliga utfråg- offentliga utfrågning om kärnvapen Utvärdering av det kommunala partistödet offentliga utfrågning om de fem natio- 2007/08:RFR25 FÖRSVARSUTSKOTTET offentliga utfrågning om utvärdering av försvarspolitiska beslut