rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — fanns nio yrkesfiskare i . En av dessa har ingått i uppföljningen. Offentliga och privata tjänster, inklusive varuhandel och samfärdsel, är från sysselsättningssynpunkt viktigaste näringsgrenar med tillsammans av länets totala sysselsättning, medan industrin, inklusive gruv- och byggnadsindustrin, svarar för och jord- och skogsbruket för . Andelarna varierar dock kraftigt mellan de olika kommunerna. I t.ex. dominerar tjänstenäringarna (av kommunens sysselsättning), medan tillverkningsindustrin har stor betydelse för sysselsättningen i Skellefteåområdet och jord- och skogsbruket i , och . Antal arbetsställen efter näringsgren uppgick till totalt 33 257 i , varav inom areella näringar, inom industrinäringar och inom tjänstenäringar. Av dessa arbetsställen var 1 793 i (897 inom areella näringar, 178 inom industrin och 718 inom tjänstenäringar) och 11 355 i (3 323 inom areella näringar, 1 193 inom industrin och 6 839 inom tjänstenäringar). Fisket har liten omfattning i , men har enligt det regionala tillväxtprogrammet 20042007 goda utvecklingsmöjligheter, särskilt inom vattenbruk. De areella näringarna skogsbruk, jordbruk, renskötsel, yrkesfiske samt vattenbruk uppges ha stor betydelse för sysselsättningen på landsbygden, men också för att upprätthålla det kultur- och naturlandskap som präglar länet. Det kustbaserade yrkesfisket har en svag lönsamhet medan vattenbruket har mycket goda förutsättningar att utvecklas och då främst i inlandet.564 Fisket vid har karakteriserats av småskalighet och kustbundenhet. Antalet verksamma fiskare vid har historiskt sett varit mycket stort. Som exempel kan nämnas att det fanns ca 4 000 yrkesfiskare. Fisket bedrevs ofta som komplement till bl.a. jordbruk. Ännu bedrevs det mesta fisket med skötar, ryssjor och nät. förändrades lax- och sikfisket genom att fasta redskap i form av fällor började användas, vilket effektiviserade fisket. Som en följd av kraftigt inflöde av torskyngel etablerades ett omfattande torskfiske i , där både lokala fiskare och fiskare från andra kuststräckor deltog. började också laxfisket på 564 i , 2006. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 att regleras som laxpriserna började falla. blev sälskador ett av de stora problemen för fisket.565 I finns ett litet antal yrkesfiskare. Av tabellen nedan framgår antal personliga yrkesfiskelicenser i länet . Tabell S: Antal personliga fiskelicenser i 11 (3) 38 (12) Källa: , 2007d. Inom parentes anges dels antal avvecklingslicenser (åren 19941995), dels antal ungdomslicenser (åren 20002006). Ökningen beror på en förändring i fiskelagen. Åldersfördelningen för yrkesfiskarna i länet framgår av tabellen nedan. Tabell T: Procentuell fördelning av yrkesfiskare i på åldersgrupper, Källa: , 2007d. Fiskeflottan i består enbart av båtar som fiskar med passiva redskap som nät, burar och ryssjor (segment 1). Tabell U: Fiskeflottan i Källa: , 2007d. Fiskmottagare är den fysiska eller juridiska person som köper fisken av yrkesfiskaren. Av tabellen nedan framgår antalet fiskmottagare i länet. 565 i län m.fl., 1985. 2007/08:RFR3 BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA Tabell V: Fiskmottagare i Källa: , 2007d. Fiskenäringen i har stora svårigheter, vilket innebär att lönsamheten är mycket svag. Strukturförändringarna i och övriga har slagit hårt och rationaliseringarna i har inte hållit jämna steg med fisket inom andra havsområden. Skador på fiskeredskap och fiske har ökat kraftigt och belastningen kommer inte att avta förrän sälstammen minskar. Det finns metoder som på ett tillfredsställande sätt minskar skador vid fiske med fasta redskap. Bidrag utgår av s.k. viltskademedel, men i många fall erfordras kompletterade investeringar i utrustning m.m. Dessutom kan bidraget av viltskademedel komma att minska eller utmönstras. Det är viktigt att yrkesfiskarna kan fortsätta att investera och utveckla redskapen. Sälskadorna har också medfört att yrkesfiskarna har tvingats övergå till andra metoder och arter. Abborre är en sådan art, som i huvudsak fiskas med mjärdar. Det finns ett klart behov av att investera i effektivare redskap för den typen av fiske. Infrastrukturen kring fisket måste också förbättras liksom förutsättningarna för etablering av småskalig beredning. För att stimulera till begränsad nyrekrytering bör man tillsammans med fiskarna utarbeta ett program för någon form av lärlingsverksamhet. I det regionala tillväxtprogrammet 20042007 framförs att livsmedelssektorn har en stor potential för tillväxt i länet. Den småskaliga fiskenäring som finns i länet har enligt programmet inte på något sätt utgjort något hot mot fiskebestånden. Däremot kan näringen drabbas av ett för hårt uttag inom andra havsområden samt av skador från säl. Infrastrukturen kring fisket måste förbättras liksom förutsättningarna för etablering av småskalig beredning och nyrekrytering av arbetskraft. Vattenbruk har bedrivits länge i och det är stor spännvidd på odlingsverksamheten. Det finns 78 odlingar i länet, varav tre är av större omfattning. Vattenbruket uppges expandera i inlandet. Inom länet finns även , SLU , som bedriver tillämpad vattenbruksforskning. Enligt det regionala tillväxtprogrammet 20042007 har vattenbruket mycket goda förutsättningar att utvecklas i länet, och då främst i inlandet. Vattenbruket har två huvudsakliga inriktningar för produktionen: konsumtionsfisk samt sättfisk för fiskevård och sportfiske. Det finns ett stort marknadsutrymme för ökad fiskproduktion och därmed utrymme för såväl nyetableringar som utökning av befintliga anläggningar. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 även när det gäller förbättring av t.ex. arbetsmiljö och slaktkapacitet. Att finna lämpliga platser för nya odlingar och att inhämta olika tillstånd för verksamheten kräver ett relativt omfattande arbete. Det är därför viktigt för utvecklingen av vattenbruket i länet att göra en översiktlig inventering av lämpliga platser för nya odlingar och en bedömning av förutsättningarna för att erhålla tillstånd på respektive plats. Vattenbruket i är i sin helhet lokaliserat till inlandets arbetsmarknadsområden. Lönsamheten får betraktas som god och en betydande expansion kan förutses. Med undantag för tre större anläggningar är det flertalet små anläggningar som förser en närmarknad med utsättningsfisk. I kommun finns två fiskodlingar. Den ena fiskodlingen startades och är nu ett av landets största fiskodlingsföretag med totalt tio anställda på olika orter i och . Företaget består av fyra separata odlingar med huvudkontoret och en kassodling i vid Um- gransele, någon mil väster om i . Kassodlingar finns i vattenmagasin i respektive . Det finns också en landbaserad odling i , vilken fungerar som en sättfiskanläggning. Företaget producerar ungefär , regnbåge samt en mindre mängd spleik som är en korsning mellan amerikansk bäckröding och kanadaröding. Företaget producerar det mesta av sin egen sättfisk i för att odla upp rödingen till matfisk vid kassodlingarna. En mindre mängd säljs som sättfisk till olika fiskevårdsföreningar, främst avsedd för pimpelfiske. Företaget transporterar, slaktar och rensar matfisken, men förädlar den inte vidare. Slakten sker året runt då fisken väger 400800 gram.566 Den andra fiskodlingen togs i drift 1965. Den ligger i bakom ett kraftverk och förses med vatten från genom självtryck från den uppströms liggande kraftverksdammen. Fiskodlingen som ägs av har två anställda. Vattenflödet genom fiskodlingen är 6 000 l/min. Fiskodlingen är landbaserad med samtliga 68 stycken fisktråg belägna inomhus i uppvärmda lokaler, trågen är i varierande storlek. Olika fiskarter och fiskstammar finns till försäljning i storlekarna nykläckt yngel till treåriga fiskar. Alla transporter sker med egen lastbil. Transporttankarna desinficeras efter varje transport och samtransport ordnas om möjlighet finns. Fiskodlingen är ansluten till det frivilliga fiskhälsokontrollprogrammet.567 Fisketurismen i omfattar kust- och kustnära fiske, sjö- och strömfiske i skogslandet samt fjäll- och fjällnära fiske. Fisketurismnäringen i länet är ung de flesta företagen startade . I det regionala tillväxtprogrammet 20042007 framförs att det finns goda naturliga förutsättningar för sportfiske av hög internationell klass och därige- 566 Webbplats och intervju . BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA nom möjligheter att utveckla fisketurismen i . En styrka uppges vara tillgången på fiskevatten och miljö av yppersta kvalitet, bra kommunikationer, säkerhet och stabilitet. Det saknas dock i många fall serviceanläggningar av internationellt gångbar standard i samband med laxfisket. Sammanfattningsvis kan konstateras att fiskeresurserna generellt sett är fullt gångbara medan servicen är den svaga punkten. Med hänsyn till den stora utvecklingspotential som finns i fisketurismen krävs att befintliga resurser hos och Fiskefonden som annars inte helt kommer att utnyttjas görs tillgängliga för denna potentiella tillväxtbransch. I det regionala tillväxtprogrammet framförs vidare att tjänstesektorns tillväxt har varit en av de tydligaste strukturförändringarna i svenskt näringsliv. Möjligheter finns att öka andelen sysselsatta inom tjänstenäringen genom att fler tjänsteföretag utvecklas från bl.a. basnäringarna. Besöksnäringen i anses ha en mycket god utvecklingspotential. I tillväxtprogrammet framförs att den satsning som destinationerna och företagarna har gjort för att få fram en länsövergripande strategi skapar möjligheter att ytterligare stärka näringens tillväxtförutsättningar. De flesta företagen återfinns i glest befolkade områden, där de sannolikt redan spelar, eller kan komma att spela, en viktig roll för den lokala ekonomin. Fisket är ofta säsongsberoende och detta, i kombination med att många företag befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede, gör att fisketurismverksamheterna vanligtvis kombineras med andra verksamheter under andra delar av året. Framtida insatser för att främja utvecklingen av fisketurism behöver framför allt inriktas på att underlätta det fisketuristiska entreprenörskapet, säkra tillgången till fiskeresurser och att öka attraktionskraften via förbättrade serviceanläggningar. 3.1 Allmänt om länet och kommunerna har 1 538 284 invånare. Länet bildades genom en sammanslagning av , och , med undantag av kommunerna som tillföll . Länet är indelat i 49 kommuner. Omkring hälften av invånarna bor i . bodde av länets invånare i områdets 310 tätorter. Störst av dessa var , inklusive , samt , , , , , och . Till följd av minskade födelsetal och minskad inflyttning har länets befolkningstillväxt stagnerat. är en kommun som präglas av saltvattenfiske. är den viktigaste kommunen för länets sötvattenfiske. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 kommun omfattar bl.a. , och och är en av två ökommuner utan fast landförbindelse. Ytan uppgår till 26 km². Kommunen har 12 229 invånare (2007) och har haft en stabil befolkningsökning . Vid sidan av offentlig verksamhet, som sysselsätter en tredjedel av kommunens förvärvsarbetande, dominerar småföretagen näringslivet. Handel, tillverkningsindustri, fiske och byggnadsverksamhet är de sysselsättningsmässigt största branscherna. Fisket genererar även många arbetstillfällen genom sidoverksamheter, t.ex. varv och mekaniska verkstäder. Ungefär hälften av förvärvsarbetande arbetar utanför kommunen. Kommersiella hamnar finns främst på och . kommun uppges arbeta aktivt för att stärka och utveckla kompetensen inom fisket, industrin och utbildning inom marin verksamhet. är näst största fiskarkommun. ligger nära som har största hamn. Den omfattande hamnverksamheten ger arbete, direkt och indirekt, åt tusentals personer. har drygt 1 200 anställda och rederierna ytterligare några tusen. är den svenska kommun som har flest yrkesfiskare. ligger vid i . Kommunen har 37 526 invånare (2007). Kommunen har gamla traditioner som handelsort med bl.a. porslinsfabrik och hamn. Närheten till och vattnet betyder mycket för kommunen. Sjöfarten har alltid varit livlig och betydelsefull. Den Vänerkusten erbjuder även stora möjligheter Här finns också största fiskeflotta vid Spikens fiskelä- ge.568 Kommunen har ett skiftande näringsliv med många små och medelstora företag, och nyföretagarandan uppges vara stor. ligger i en bygd där människan av hävd har levat av fiske, jord och skog. Jord- och skogsbruket, tillsammans med fisket, är en del av kommunens näringsliv och en förutsättning för en levande landsbygd. Längs har fisket varit en betydelsefull näring. har servicenäringar, och då särskilt besöksnäringen, blivit allt viktigare näringsgrenar. Även sjöfarten är en viktig näringsgren. kan ta emot fartyg med tonnage upp till . Hamnen är än en av de stora Vänerhamnarna. är sysselsatta inom jordbruk, skogsbruk och fiske. Endast ett fåtal fiskare har fiske som hel- eller deltidssysselsättning. Även om antalet yrkesutövare inte är stort så utgör fisket i sig och näringarna kopplade till fisket, främst förädling och turism, en viktig potential för kommunen.569 569Lidköpings kommun, Översiktsplan 2002. Planen blev antagen av kommunfullmäktige (). BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA har ett omfattande och mångsidigt näringsliv. Av de ca 702 000 förvärvsarbetande har de flesta () sin inkomst från tjänstenäringar, främst offentliga tjänster, handel, transporter och kommunikation samt bank- och försäkringsväsen. Trots detta är landets viktigaste industrilän sett ur sysselsättningssynvinkel (av sysselsättningen) och tillsammans med län dess viktigaste jordbrukslän (av sysselsättningen). Sysselsättningen har en stark koncentration till samt i mindre grad till TrollhättanVänersborg, (med i centrum) och Skövdeområdet. är viktigaste län vad avser fiske. Näringen, som bidrar med omkring hälften till de totala fångsterna i landet, bedrivs huvudsakligen i , men insjöfisket i är också betydande. Länet har det mest omfattande yrkesfisket i vad avser både saltvatten (, 753 licenser) och sötvatten (och , 62 licenser). Länet har 168 båtar som är större än och 431 båtar som är mindre än . Av tabell W framgår antal personliga yrkesfiskelicenser i länet. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA Tabell W: Antal personliga fiskelicenser i 55 (1) 57 (6) 163 (17) 137 (28) 61 (1) 61 (2) 53 (13) 35 (3) 22 (1) 129 (34) 88 (7) 71 (5) 69 (5) 69 (4) 12 (1) 243 (22) 152 (6) 157 (6) 162 (3) 272 (14) 204 (6) 210 (3) 201 (2) 196 (3) Källa: , 2007d. Inom parentes anges dels antal avvecklingslicenser (åren 19941995), dels antal ungdomslicenser (åren 20002006). Ökningen beror på en förändring i fiskelagen. BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA Åldersfördelningen för yrkesfiskarna i länet framgår av tabellen nedan. Tabell X: Procentuell fördelning av yrkesfiskare i på åldersgrupper, Källa: , 2007d. Fiskeflottans omfattning i Västra Götalands kustkommuner framgår av tabellen nedan. har inget register över insjöfiskefartygen, varför dessa fartyg inte ingår i segmenten eller i antalet fartyg inom olika kommuner. Tabell Y: Fiskeflottan i Källa: , 2007d. Fiskmottagare är den fysiska eller juridiska person som köper fisken av yrkesfiskaren. Av tabellen nedan framgår antalet fiskmottagare i länet. BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 2007/08:RFR3 Tabell Z: Fiskmottagare i Källa: , 2007d. I kommun är fisket en basnäring. Fiske bedrivs på flera av öarna, bl.a. och . var öborna helt beroende av fisket. utgjorde yrkesfisket av sysselsättningen i kommunen. fanns 334 yrkesfiskare i , varav var . 570 fanns det 277 yrkesfiskare i kommunen. I kommunen finns 246 fiskare och 65 renodlade fiskefartyg. På varje fiskare går det 34 andra sysselsättningstillfällen, vilket göra att man räknar med att ca 1 000 arbetstillfällen genereras av fisket. Antalet fiskare fortsätter att minska, men produktionen är lika stor som . Sysselsättningsminskningen inom fiskenäring har klarats av genom närheten till . har tre hamnar (Klåva, Röd och Heden) och har det största antalet yrkesfiskare inom kommunen. På nordvästra finns en nyanlagd fiskehamn. En annan ö i kommunen är Knippla som genom sillfisket blev ett framstående fiskesamhälle. finns där bara en fiskebåt med fyra mans besättning. är en annan ö som har varit viktig för fisket. Där finns en levande fiskenäring, liksom turism och fritidsbåtar. På är det fiskarna som äger hamnen. Det finns ingen förädlingsindustri inom kommunen. Vid Björnhuvudet finns ett mottagningsställe där fisken lastas om för kyltransport till fiskhamn. Yrkesfiskare från och andra västkustkommuner har fått vara flexibla och anpassa sig till förändringarna i omvärlden. Fisktillgång och ändrade internationella förhållanden har gjort att de ofta fått byta fångstområden. Största andelen av fångsten har varit sill. Från både kommunen och kommunens yrkesfiskare uppges att fisket prioriteras politiskt i kommunens arbete. Det finns bl.a. ett kommunalt industriområde för fiskenäringen. Det finns dock ingen hamn. 570 i och i , 2005. BILAGA 4 BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA I finns 22 yrkesfiskare. Av översiktsplanen framgår att mark- och vattenområden som har betydelse för yrkesfisket eller för vattenbruk så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra näringarnas bedrivande (hushållningsbestämmelser). Fisket ses som en viktig del av kommunens näringsliv och ett underlag för utveckling av turism. Det konstateras att både yrkesfisket och fritidsfisket har intresse av att det finns tillräckligt med fisk i . Tillgången på fisk är beroende av vattenkvaliteten och tillgången till reproduktionsområden. Vissa fiskarter, som t.ex. gullspångslax, har inte längre några naturliga lekplatser och stammen kan hållas vid liv enbart genom inplantering. har man konstaterat att laxen gjort försök att leka bl.a. uppströms , men med dåligt resultat. De erforderliga bottnarna, som skulle göra detta möjligt, finns . Ett återskapande av lekplatser står högt på önskelistan. De alltmer igenväxande grunda vikarna hotar fiskens reproduktion. Dessa reproduktionsplatser utgör tillsammans med bl.a. skärgården viktiga förutsättningar för fisket. Vissa områden hotas av låga syrehalter till följd av bl.a. dålig vattenomsättning. Ett sätt att hålla god vattenkvalitet och att spara, skydda och återställa reproduktionsområden är att minska vassutbredningen. Till skydd för gösen är viktigaste lek- och uppväxtområden för gös fredade områden där fiske efter gös är förbjudet och andra restriktioner avseende fiske gäller . Yrkesfisket som näring försvåras om lek-, uppväxt- och fångstområden skadas. Utöver anspråk på goda lek-, uppväxt- och fångstområden har yrkesfisket också anspråk på navigerbara leder, hamnar, landningsplatser, lagringsmöjlighet och vägar. har i sin översiktsplan angett att förutsättningarna för fiskens reproduktion ska förbättras. I detta ingår bl.a. att ha en positiv inställning till hamn- och beredningsanläggningar i lämpliga lägen, att planera friluftslivets fasta anläggningar och aktiviteter på ett sådant sätt att de inte begränsar yrkesfiskets möjligheter att utnyttja fiskevatten, att överväga nyetablering av bostäder, industrier eller annan verksamhet nära med hänsyn till den känsliga strandnära vattenmiljön, att höja marknads- och turistvärdet av fritidsfisket, att skapa reproduktionsområden för öring och lax, att hålla Lidans stränder och botten inom centralorten i ett vårdat skick till fördel för allmänhet, sportfiskare och fisk, att ta hänsyn till yrkesfisket och reproduktion av fisk inom ett antal områden, bl.a. skärgården. I länets inlandsvatten finns ett antal fisk- och kräftodlingar, medan fiskodlingar i havet och vid kusten är ovanliga. Enligt har dock märkts ett ökat intresse för i första hand odling av musslor. Vattenbruken i länets inlandsvatten producerar främst regnbåge, flodkräfta och öring. Fisken används både som sättfisk och matfisk. I kommun finns det en laxodling på . fanns även en fiskodling på Fjärrholmen. Det finns inte någon musselodling inom kommu- BESKRIVNING AV FISKET I DE TRE STUDERADE REGIONERNA BILAGA 4 Mussel- och ostronodlingar finns mer i norra . I saknas de naturliga förutsättningarna i och med att det inte finns några djupa fjordar. I är kräftodling och fiskodling två former av vattenbruk som förekommer i viss utsträckning. Det finns sex registrerade odlare, varav en fiskodlare. Förutom krav på vattenkvalitet har odlingarna enligt kommunen inga särskilda skyddskrav eller uttalade behov av expansion eller nyetablering. Fisketurism förekommer i länet, men framhålls varken av eller kommunerna. Exempelvis har en besöksnäring som omfattar ca 25 00030 000 hotellövernattningar och ungefär lika många privat anordnade övernattningar. Från kommunen bedöms att besöksnäringen antagligen kommer att öka. Många små affärer och serviceinrättningar är beroende av besöksnäringen. ökar invånarantalet med ca 30 %.571 I finns största livsmedelsindustri med inriktning på beredning och produktion av fisk och fiskprodukter. Räknat i antal sysselsatta svarar för två tredjedelar av landets fiskberedningsindustri. är den kommun i landet som har flest sysselsatta inom fiskberedningen (av landets alla sysselsatta). I länet finns både storskaliga industrier med hundratals anställda och små familjeföretag. Till de viktigaste och största produkterna hör sill- och ansjovisprodukterna.572 571Öckerö kommun, intervju . bedömning av resursläget 2007 De ekonomiskt viktigaste fiskarterna såsom torsk, sill och havskräfta är belagda med fiskekvoter. gör , , en biologisk bedömning av tillståndet och utvecklingen av dessa arter i olika havsområden. För flera arter som inte är kvoterade saknas en sådan bedömning, men de är emellertid viktiga för det småskaliga yrkesfisket och fritidsfisket. Därför har i sin resurs- och miljööversikt 2007 presenterat ICES bedömningar och förvaltningsråd samt verkets bedömningar av tillstånd och utveckling för dessa arter. Bedömningarna baseras på analyser av data från provfisken och på loggboksstatistik från yrkesfisket. Den sammanfattade bedömningen av tillståndet hos fiskbestånden redovisas artvis i bokstavsordning i denna bilaga.573 Abborre: Egentliga och : Tillståndet hos abborrbestånden varierar geografiskt och beror till stor del på starka eller svaga årsklasser. med relativt sett svagare årsklasser tycks årsklasserna vara bättre. Norr om verkar undersökta bestånd vara stabila, vilket även gäller i egentliga . Omfattande problem med rekrytering förekommer dock i ytterskärgårdsområden längs egentliga kust. Biologiskt råd: Abborrbestånden torde tåla ett oförändrat fisketryck. , , och : Abborrfångsterna minskar i såväl och som . Detta beror dock inte på fisket, utan mera troligt på att gösbestånden ökar, tack vare flera goda årsklasser och då främst årsklasserna som kläcktes 1999 och 2001. Effekterna av gösens predation på abborre är välkänd i inlandsvatten. Biologiskt råd: bör dock inte fisket öka. Bergtunga: Det sker inga undersökningar av beståndets status. Be- slut av EG : En säkerhets-TAC finns för bergtunga och rödtunga tillsammans i , och av den får ta . Inga regleringar i eller . Bleka/Lyrtorsk: Landningarna har minskat och internationella provtagningar (IBTS) visar också på minskningar, . Biologiskt råd: Inga riktade undersökningar görs som kan ligga till grund för bedömning av status. Blåvitling/Kolmule: Nordöstra : Lekbeståndet medger full reproduktionskapacitet, men fiskedödligheten är större än tröskeln för varaktigt nyttjande. Rekryteringen har varit god , men var låg 2006. Biologiskt råd: TAC 2007 högst . 573 , 2007j. BEDÖMNING AV RESURSLÄGET 2007 BILAGA 5 2007/08:RFR3 Fjärsing: Fångas som bifångst i trålfisket. har danska fiskare ett riktat fiske efter fjärsing. Fångsterna har legat men under enstaka år uppgick de dock till . Biologiskt råd: Inga undersökningar görs som kan ligga till grund för bedömning av status. Inga regleringar av fisket.