eunbil · GV0N12176 · 2008-02-15 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Godkännande av dagordningen 2. Godkännande av A-punktslistan 3. Genetiskt modifierade organismer a) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (*) b) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (MON-ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (*) c) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (MON ØØ863-5xMON-ØØ81Ø-6xMON-ØØ6Ø3-6) enligt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (*) d) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av foder som framställts av den genetiskt modifierade potatisen EH92-527-1 (BPS-25271-9) och om tillfälliga eller tekniskt oundvikliga spår av sådan potatis i livsmedel och foder som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (*) e) Förslag till rådets beslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade (MON-ØØØ21-9) i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Rättslig grund: Förordning (EG) nr 1829/2003) (*) Antagande Dokumentbeteckning 16782/07 AGRILEG 207 ENV 726 16783/07 AGRILEG 208 ENV 727 16784/07 AGRILEG 209 ENV 728 16785/07 AGRILEG 210 ENV 729 5946/08 AGRILEG 14 ENV 63 Rättslig grund och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder och artikel 5 i rådets beslut /512/EG. Beslut fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen ska förelägga kommittén ett förslag. Kommittén ska yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. Om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) ska kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta ska ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget ska kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Bakgrund Förslagen till beslut under dagordningspunkt 3 gäller utsläppande på marknaden av fem olika genetiskt modifierade organismer (majs och potatis). Dagordningspunkt a) gäller hybridmajsen MON863xNK603 som är genetiskt modifierad för att vara resistent mot en viss skadeinsekt och tolerant mot ogräsmedlet Glyfosat. Dagordningspunkt b) gäller hybridmajsen MON863xMON810 som är genetiskt modifierad för att vara resistent mot vissa skadeinsekter. Dagordningspunkt c) gäller hybridmajsen MON863xMON810xNK603 som är genetiskt modifierad för att vara resistent mot vissa skadeinsekter och tolerant mot ogräsmedlet Glyfosat. Dagordningspunkt d) gäller stärkelsepotatisen EH92-527-1 som är genetiskt modifierad för ökad halt av en stärkelse. Dagordningspunkt e) gäller som är genetiskt modifierad för att vara tolerant mot ogräsmedlet Glyfosat. Förslagen har tidigare behandlats i föreskrivande för livsmedelskedjan och djurhälsa (SKLD). SKLD har inte fattat något beslut vid behandlingen och kommissionen har därför överlämnat förslagen till rådet. Förslag till svensk ståndpunkt avser att rösta för ett godkännande av de genetiskt modifierade organismerna. Dessa har bedömts som säkra enligt Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA), och . Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Meddelande från kommissionen till och rådet: Förberedelser inför "hälsokontrollen" av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken Ordförandeskapets frågeformulär Dokumentbeteckning 15351/07 381 AGRISTR 21 AGRIORG 117 Bakgrund Kommissionen offentliggjorde ett meddelande till rådet och om den förestående översynen av reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, även kallad hälsokontrollen. Meddelandet kommer att ligga till rund för det förslag om regeländringar som kommissionen ska lägga fram . Avsikten med hälsokontrollen är framförallt att göra systemet med samlat gårdsstöd enklare och mer enhetligt. Med detta avses i huvudsak fortsatt frikoppling av stöd, införande av en högsta och en lägsta gräns för utbetalning av stödbelopp samt förnyelse av tvärvillkorens syfte och räckvidd (de krav inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö, djurskydd samt skötselkrav för och betesmark som lantbrukaren måste följa för att erhålla fullt gårdsstöd). Medlemsstaterna ska därtill få möjlighet att se över sina nationella gårdsstödsmodeller för att om möjligt utjämna stödbeloppen mot en mer enhetlig nivå. Vidare ska kvarvarande marknadsregleringar (främst spannmålsintervention och produktionsbegränsningar) ses över och anpassas till dagens verklighet. Kommissionen tar också upp frågan om hur politiken ska anpassas till utmaningar som klimatförändringar, bioenergiutveckling, vattenhushållning och skydd för biologisk mångfald. I anslutning härtill avser kommissionen att föreslå en höjning av nivån för modulering (överföring av medel från direktstöd till stöd för landsbygdsutveckling) för att stärka de åtgärder som finns tillgängliga inom ramen för landsbygdsutvecklingen. Frågan om hantering av pris- och produktionsrisk inom jordbruksektorn kommer också att diskuteras. Hälsokontrollen är visserligen inte tänkt att leda till någon ny genomgripande reform av dagens jordbrukspolitiska system, men den kan ändå ses som ett avstamp för debatten om hur politiken ska utformas i nästa finansiella perspektiv, det vill säga . Förslag till svensk ståndpunkt Stommen i den svenska ståndpunkten är att allt direktstöd ska frikopplas fullt ut, att gårdsstödsystemet ska förenklas och strömlinjeformas, att alla kvarvarande prisstöd och produktionsbegränsningar ska avskaffas samt att de totala utgifterna för jordbrukspolitiken ska minska. Den allmänna och långsiktiga målsättningen är en avreglerad och marknadsorienterad jordbrukssektor samt kraftiga minskningar av utgifterna för jordbrukspolitiken, inklusive utfasning av nuvarande direktstöd. Beslut inom ramen för hälsokontrollen bör jämna vägen för ytterligare jordbruksreformer och sänkta utgifter i samband med den bredare budgetöversynen. Miljö- och hållbarhetsaspekter, som t.ex. klimat, god vattenstatus och biologisk mångfald, anses vara viktiga framtida utmaningar. Hur och i vilken utsträckning det bör vidtas åtgärder på EU-nivå måste dock analyseras noga utifrån principerna om subsidiaritet, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. är i stort sett positivt inställd till den handlingslinje som utstakas i kommissionens meddelande, med anser att de förslag som ska läggs fram bör hålla en högre ambitionsnivå vad avser marknadsanpassning och utgiftsminskning än vad som framgår av meddelandet. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden och . Övriga frågor: a) WTOförhandlingarna inom uvecklingsagendan från Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133 i EG-fördraget, beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund och förhandlingsläge WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Den allvarligaste krisen inträffade när WTO:s generaldirektör suspenderade förhandlingarna . Efter flera månaders förhandlingsuppehåll fick Lamy stöd från WTO-medlemmarna att informellt återuppta förhandlingarna i Doharundan. Den allmänna bedömningen är att måste minska sitt handelsstörande jordbruksstöd, att EU måste gå med på större sänkningar av jordbrukstullarna samt att och måste ge bättre marknadstillträde för industrivaror och jordbruksvaror. Ordförandena i förhandlingsgrupperna för jordbruk, Falconer, presenterade utkast till konkreta förhandlingstexter. Jordbruk har diskuterats intensivt i samt . Datum för beslut om en jordbrukstext har successivt flyttats framåt i tiden. Ett reviderat förhandlingsutkast presenterades . Analyser av utkastet pågår . Ett ministermöte kommer inte att äga rum förrän . möjligheter att kunna vara konstruktivt i förhandlingsprocessen är alltjämnt osäkra till följd av pågående presidentvalskampanj. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . framhåller också vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast uppe för samråd med inför jordbruks- och fiskrådet den 21januari 2008. b) Memorandum i syfte att i jordbrukarnas och konsumenternas intresse uppmuntra till en ansvarsfull organisation av livsmedelssektorer Begäran från den franska delegationen Dokumentbeteckning 5745/08 22 Bakgrund förespråkar horisontella åtgärder för risk- och krishantering inom den gemensamma jordbrukspolitiken och anser det vara lämpligt att utnyttja producent- och branschorganisationer som verktyg för att uppnå detta syfte. En promemoria som förklarar handlingslinje kommer att behandlas under övriga frågor. Promemorians inledande resonemang är grundat på uppfattningen att marknaden för jordbruksprodukter präglas av ökande konkurrens och instabilitet, delvis som ett resultat av reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det hänvisas vidare till konsumenternas allt högre krav på produktkvalitet och till handelskedjornas allt starkare koncentration. anser att dessa faktorer bidrar till att försvaga producenternas ställning och efterlyser därför offentliga verktyg som gör det möjligt för producentledet att organisera sig horisontalt och vertikalt inom samtliga jordbrukssektorer. Som lämplig modell för hur detta ska gå till hänvisar till de regelverk för producent- och branschorganisationer som tillämpas inom vissa produktsektorer (frukt- och grönsaker, tobak, vin, humle, olivolja samt fiske). Dessa regler gör det möjligt för sammanslutningar av producenter att koncentrera och kanalisera sitt produktutbud. Medlemsstaterna har därtill möjlighet att utvidga en producentorganisations regler och åtgärder till att omfatta även producenter som inte är medlemmar. Vidare har producentorganisationerna inom frukt- och gröntsektorn och vinsektorn fått möjlighet att inom ramen för sina verksamhetsprogram vidta åtgärder för att hantera inkomstrisk. Utgifterna för verksamhetsprogrammen finansieras delvis av EU:s jordbruksbudget. Mot denna bakgrund föreslår att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken upprättas ett gemensamt regelverk med följande inslag: stöd till producent- och branschorganisationer inom samtliga jordbrukssektorer; verktyg som gör det möjligt att stabilisera marknaden, med särskild tyngdpunkt på hantering av inkomstrisk; finansiering av branschorganisationernas verksamheter genom medlemsavgifter; möjlighet att utvidga en producentorganisations regler och åtgärder, inklusive avgifter, till att omfatta även icke-medlemmar. Förslag till svensk ståndpunkt bör ställa sig avvisande till det franska förslaget, då detta har till syfte att ersätta borttagna marknadsregleringar med nya verktyg avsedda att styra och reglera utbudet på marknaden samt att inrätta nya former av indirekta jordbruksstöd. Vad föreslår står således i direkt motsägelse till de svenska prioriteringar enligt vilka avreglering, marknadsanpassning och utgiftsminskning ska vara vägledande för jordbrukspolitikens utveckling. Stödåtgärder av det slag som förespråkar har bara tillämpats inom produktsektorer av förhållandevis begränsat omfång. Att införa motsvarande åtgärder för sektorer som spannmål, mjölk och animalieprodukter skulle kunna få betydligt mer omfattande verkningar, inbegripet en överhängande risk för snedvriden konkurrens och marknadsstörningar. Förslagets bakomliggande syfte är att få till stånd ett gemensamt och EU-finansierat verktyg för risk- och krishantering. Enligt svensk uppfattning hanteras denna typ av åtgärder bäst av marknadens aktörer utan offentlig iblandning. Frågan har inte tidigare varit föremål för behandling i . c) Torka Begäran från den cypriotiska delegationen Rättslig grund Artikel 88.2 i EG-fördraget. Rådet beslutar enhälligt på begäran av en medlemsstat. Bakgrund har aviserat att de vill informera om effekter av den torka som varit fallet i /hösten. I skrivande stund har ingen not kommit för dagordningspunkten, varför det är oklart om efterfrågar möjligheter att vidta åtgärder som exempelvis dela ut statsstöd. Förslag till svensk ståndpunkt bör avvakta ståndpunkt till dess att sakfrågan har kunnat presenteras. Ett liknande fall med torka i och runt var uppe för behandling inför Jordbruks- och fiskerådet .