rfr · GV0WRFR23 · 2008-06-27 00:00:00 — 11Dessa kostnader ingår normalt inte heller i tidigare mätningar av stödet. Ett undantag är det räkenskapssammandrag som sammanställs av SCB. I sammandraget rapporterar kommunerna även indirekta kostnader, t.ex. lokalkostnader. Det är dock mycket få kommuner som i sammandraget rapporterar sådana kostnader, och det finns skäl att tro att de indirekta kostnaderna är ofullständigt rapporterade i sammandraget. 12Kostnadsuppgifter från de 83 kommuner som besvarat enkäten framgår i tabell B, bilaga 3. KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION 2007/08:RFR23 omkostnader 2006.13 Den främsta förklaringen till denna skillnad torde vara att många kommuner inte rapporterat kostnaden för politiska sekreterare som en del av partistödet i räkenskapssammandraget.14 Av instruktionen till räkenskapssammandraget framgår inte heller att kostnaden för politiska sekreterare ska räknas som en del av partistödet. Bidragsbeloppet (mandatstöd plus grundstöd) låg 2007 högre än utlägget för bidrag och transfereringar i räkenskapssammandraget . Förklaringen till det högre bidragsbeloppet 2007 jämfört med kan i stor utsträckning härledas till en ökning av partistödet i kommun.16 Mot bakgrund av att uppgifterna i räkenskapssammandraget sannolikt underskattar kostnaderna för politiska sekreterare och kostnaderna för indirekt stöd torde de totala kostnaderna för stöd till de politiska partierna 2007 vara betydligt högre än de som kommunerna redovisade 2006. En mycket grov uppskattning ger vid handen att det totala stödet 2007 troligen låg någonstans mellan 450 och 500 miljoner kronor.17 Partistödet i kommunerna har, sett , ökat i såväl löpande som fast penningvärde. I tabell 3.2 framgår utvecklingen av partistödet i fast penningvärde i kommunerna. I tabellen redovisas bidragsbeloppen, dvs. det mandatbundna stödet och grundstödet . Värdet av indirekt stöd eller kostnaderna för politiska sekreterare är därför inte inräknade i beloppen.18 Av sammanställningen framgår att partistödet ökade kraftigt under 1970- talet. ökade stödet ungefär i samma takt som konsumentprisindex, för att öka i snabbare takt. har partistödet legat still eller minskat något, för att öka igen. 13Det totala partistödet i de 83 kommuner som besvarade enkäten var 2006 enligt räkenskapssammandraget ca , att jämföra med 2007. Vidare var kostnaderna för externa löner inklusive personalomkostnader ca , att jämföra med kostnaderna för politiska sekreterare som 2007 var ca Övriga kostnader i de 83 kommunerna var ca . 14De stickprov som gjorts bekräftar denna slutsats. 15Instruktionen för kommunernas rapportering av partistöd till räkenskapssammandraget lyder: Stöd till politiska partier, både direkt stöd i form av bidrag och indirekt stöd till exempel subventionerade lokaler. 16Bidraget i kommunen ökade från ca till ca mellan dessa år. 17Uppskattning utgår från en uppräkning av räkenskapssammandragets totala nivå 2006 om . Mot bakgrund av att kostnaderna för politiska sekreterare var ca högre i de 83 kommunerna 2007 jämfört med lönekostnaderna 2006 i räkenskapssammandraget bör de läggas till totalbelopp. Till detta ska läggas kostnader för politiska sekreterare i de kommuner som inte ingår i urvalet och kostnader för indirekt stöd samt en viss allmän uppräkning av partistödskostnaderna mellan åren. 18Skälet är att tidigare mätningar, såvitt det är möjligt att bedöma, endast bygger på uppgifter om de kontanta bidragen till partierna. 2007/08:RFR23 KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION Om kostnader för politiska sekreterare räknades in i partistödsbeloppen skulle sannolikt ökningstakten av det totala partistödet vara högre än den som framgår av tabellen. Tabell 3.2: Kommunalt partistöd (bidrag och transfereringar) 19712006 i , omräknat priser med konsumentprisindexet som grund Källa: , Kommunalt förtroendevalda 1995, s. 8 och SCB:s räkenskapssammandrag. Partistödets kostnadsnivå i landstingen Eftersom alla landstingen svarade på enkäten är det möjligt att presentera partistödets totala omfattning för landstingen . I tabell 3.3 framgår att ca lämnades som mandatbundet stöd och grundstöd. Den största kostnaden vid sidan om var dem för politiska sekreterare. Tabell 3.3: Det kontanta stödets nivå i landstingen 2007. Andel av det totala stödet i procent inom parentes Partistöd enligt 9 § och 10 § KL Övriga stöd till partierna Kostnad för politiska sekreterare Annat kontant stöd till partierna, t.ex. lokal- bidrag, administrationsbidrag m.m. Totalt stöd till partierna Räknat i fasta priser har ökningstakten i landstingen varit större än i kommunerna. Partistödets storlek framgår av tabell 3.4 där partistödet omräknats i fasta priser. Ökningstakten var stor . låg stödet på en relativt nivå för att därefter öka igen. Liksom för kommunerna redovisas i tabell 3.4 främst kostnader för bidrag och transfereringar som utgår till partierna i kontant form. Det innebär att kostnaden för politiska sekreterare inte är medräknade. Om dessa räknas in i KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION 2007/08:RFR23 partistödet har ökningstakten sannolikt varit större eftersom antalet politiska sekreterare har blivit större i landstingen. Tabell 3.4: Landstingens partistöd (främst bidrag och transfereringar) 1970 2007 i , omräknat priser med konsumentprisindexet som grund. Källor: Statistisk årsbok för landstingen. För att belysa förekomsten av andra stöd till partierna ombads kommuner och landsting i enkäten att redovisa både sådant stöd som är att betrakta som partistöd enligt kommunallagen och andra former av stöd som lämnas till partierna. Kommuner och landsting har även ombetts att ange i vilken utsträckning de lämnar indirekt stöd, t.ex. fria eller subventionerade lokaler, administrativt stöd m.m. Antalet och andelen kommuner som angivit att de lämnar olika former av stöd till partierna framgår av tabell 3.5. För kommunernas del bör beaktas att andelstalen i hela populationen av kommuner kan skilja sig från andelstalen i tabell 3.5 eftersom de endast utgör ett urval av alla kommuner. Tabell 3.5: Partistödets former i kommuner och landsting. Andel kommuner och landsting i procent med respektive partistödsform (N = antal kommuner respektive landsting som angivit alternativet) med stöd (N=83) med stöd (N=20) Kontant bidrag för utbildning och studier Fri eller subventionerad utbildning av partiakti- Kontanta bidrag till lokalkostnader Fria eller subventionerade lokaler Kontant stöd för administrativa kostnader, t.ex. kopiering, utskrifter m.m. Fritt eller subventionerat administrativt stöd för partierna, t.ex. fri kopiering, fria utskrifter m.m. Kontant bidrag till ungdomsförbund 2007/08:RFR23 KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION Mandatbundet stöd och grundstöd Alla de svarande kommunerna och alla landstingen lämnade mandatbundet stöd enligt kommunallagen 2007. Det mandatbundna stödet stod för av det totala stödet till partierna i de 83 kommunerna och för av motsvarande stöd i landstingen. Det mandatbundna stödets andel av det totala stödet verkar ha minskat sett över tid.19 Nästan alla kommuner som svarat på enkäten lämnade grundstöd. Bland landstingen var det något vanligare att inte lämna sådant stöd. Ser man till grundstödets andel av det totala stödet till partierna låg det i de utvalda kommunerna på och i landstingen på . För kommunernas del ligger resultaten i linje med resultatet av tidigare undersökningar.20 Grundstödets omfattning i landstingen har inte kartlagts tidigare. Grundstödets andel av det totala stödet till partierna varierade i kommunerna mellan och och i landstingen mellan . Grundstödets omfattning och storlek kompliceras av att vissa kommuner och landsting har system där kostnaderna för t.ex. politiska sekreterare eller anställda förtroendevalda avräknas från det mandatbundna stödet eller grundstödet. En kommun eller ett landsting kan ha en form av grundstöd utan att betala ut något sådant stöd utöver de medel som används för att finansiera de politiska sekreterarna. Grundstöd som utgår i form av tjänster för politiska sekreterare har normalt bokförts under kostnaden för den sistnämnda formen av stöd. Grundstödet i kommuner och landsting utgick i de flesta fall med ett lika stort belopp till alla partier som fanns representerade i fullmäktige. Några kommuner och landsting har dock angett att grundstödet är differentierat beroende på det antal mandat partiet har i fullmäktige. Det innebär att grundstödet utgår med olika stort belopp beroende på partiets storlek. Ett sådant system kan vara så konstruerat att partier med mindre än t.ex. tre mandat i fullmäktige erhåller ett visst grundstödsbelopp medan partier med tre eller fler 191992 var motsvarande andel i kommunerna och i landstingen . (Ds 1994:31 s. 50). För kommunernas del bör beaktas att det mandatbundna stödets andel av det totala partistödet sannolikt är något högre än om partistödet i alla kommuner räknas in 2007. Skälet är urvalet av kommuner i undersökningen gör att kostnaden för politiska sekreterartjänster överskattas, vilket gör att andelstaet för det mandatbundna stödet troligen underskattas. Skillnaden mellan uppgifterna och de är dock så stor att de troligen inte beror på kommunurvalet. I undersökning avseende 1983 stod det icke mandatbundna stödet i kommunerna för och i landstingen för av det totala stödet (Ds C 1985:8, s. 40). I kartläggning stod det icke mandatbundna stödet för av de totala utgifterna för partistöd i kommunerna (PM s. 1). I den sistnämnda undersökningen har dock inte kostnader för politiska sekreterare inkluderats i de totala kostnaderna. 20Enligt Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkters enkätundersökning hade 240 av 259 kommuner infört grundstöd 2002 (SOU 2004:22, s. 82). I Svenska kommunförbundets undersökning av partistödet 1995 var andelen grundstöd av det totala stödet (Kommunalt förtroendevalda 1995 Del 2, Partistöd, ersättningsregler m.m., s. 7). Motsvarande siffror 2002 och 2003 var (SOU 2004:22, s. 82, PM ). I dessa siffror ingår inte kostnader för politiska sekreterare. KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION 2007/08:RFR23 mandat erhåller ett annat belopp. Andelen kommuner som anger att de differentierar grundstödet har inte förändrats i jämförelse med tidigare undersökningar.21 av kommunerna som svarat på enkäten uppgav att de inrättat tjänster för politiska sekreterare 2007. Det handlade sammanlagt om 94 heltidstjänster och 78 halvtidstjänster i de 83 kommunerna. Tjänsterna var mycket ojämnt fördelade mellan kommunerna. Av heltidstjänsterna stod ensam för 60 tjänster. Halvtidstjänsterna var mer jämnt fördelade. Liksom tidigare studier visat förekommer politiska sekreterare främst i de större kommunerna.22 Den minsta kommunen som anger att den har sekreterartjänster 2007 hade drygt 20 000 invånare. Mot bakgrund av att kommunerna i urvalet är något större än genomsnittet bland alla kommuner är andelen kommuner med politiska sekreterare troligen något lägre i hela populationen av kommuner. Flertalet landsting har inrättat tjänster för politiska sekreterare. Sammanlagt fanns 102 heltidsanställda och 106 halvtidsanställda sekreterare i landstingen. Även i landstingen är fördelningen av tjänster relativt ojämn. stod ensamt för 48 av heltidstjänsterna. Halvtidstjänsterna var, liksom i kommunerna, mer jämnt fördelade. Sammanlagt stod kostnaderna för politiska sekreterare för en dryg fjärdedel av de totala kostnaderna för stöd till partierna i kommunerna och landstingen. Eftersom antalet tjänster för politiska sekreterare är så ojämnt fördelat, särskilt i kommunerna, varierar tjänsternas kostnadsandel mycket. I vissa kommuner stod de för mer än hälften av de totala kostnaderna för stöd till partierna. En jämförelse med tidigare undersökningar visar att alltfler kommuner och landsting anställer alltfler politiska sekreterare.23 Kostnadsandelen för tjänsterna är betydligt högre 2007 än vad tidigare jämförbara mätningar påvisat.24 En stor del av ökningen av antalet tjänster för politiska sekreterare verkar för kommunernas del ha skett . Ökningen av kostnaderna för 21Enligt redovisning var det av kommunerna som hade ett differentierat grundstöd (, PM ). 22Enligt ESOrapporten förekom 1992 politiska sekreterare i kommunerna nästan uteslutande i de större kommunerna (Ds 1994:31 s. 56). 23Partistödsutredningens kartläggning visade att det fanns 93 tjänster som politiska sekreterare i kommunerna och 87 i landstingen. 17 kommuner och 9 landsting hade anställt politiska sekreterare (1991:80 s. 38). var det 11 av 259 kommuner som angav att de hade politiska sekreterare enligt Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). 24År 1992 var motsvarande kostnadsandelar i kommunerna och i landstingen (Se Ds 1994:31 s. 50). Uppgiften för landstingen är direkt jämförbar. När det gäller kommunerna bör beaktas att mätningen är en urvalsundersökning och mätningen är en totalundersökning. Den mycket stora skillnaden mellan mätningarna utesluter dock att de beror på mätningstekniska orsaker. 2007/08:RFR23 KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION sekreterartjänster avspeglas i räkenskapssammandraget där kostnader som bokförts under externa löner och personalomkostnader ökat med ca 90 procent.25 Cirka en fjärdedel av kommunerna och cirka hälften av landstingen anger att de betalade ut kontanta bidrag till partierna för utbildning och studier. Trots att relativt många kommuner och landsting anslår särskilda utbildningsbidrag utgör kostnaderna för dessa bidrag endast av de totala partistödskostnaderna i både kommuner och landsting. Andelen kommuner som ger kontanta bidrag till partierna för utbildning och studier har minskat sett över tid.26 Även i landstingen verkar utbildnings- och studiestödets kostnadsandel av det totala stödet till partierna ha minskat sett över tid.27 Vid sidan om det kontanta stödet anger av kommunerna och av landstingen att de lämnar fri eller subventionerad utbildning i egen regi till partiaktiva.28 De sistnämnda uppgifterna får dock tolkas med viss försiktighet eftersom många kommuner och landsting torde genomföra utbildningsinsatser riktade till förtroendevalda.29 25Kostnaden var 2006 och 2000 . Uppgifterna i räkenskapssammandraget avspeglar dock sannolikt endast en del av kostnaderna för politiska sekreterare, se avsnitt 3.1. 26År 1983 anslog av kommunerna sammanlagt i ersättning till de förtroendevaldas utbildning i partiernas regi (Ds C 1985:8 s. 41). Av betänkande framgår att motsvarande andel i kommunerna var 52procent (148 stycken). Enligt utredningen betalade kommunerna ut 1989 och landstingen 1986 för detta ändamål (SOU 1991:80 s. 38). var det en tredjedel som anslog sådana medel och 2003 . Enligt betalades utbildningsbidrag av drygt 100 kommuner om totalt , vilket motsvarade av det totala partistödet 1992. Att anger att de betalade ut kontant stöd för utbildning och studier kan antyda att det skett ett trendbrott i denna utveckling. Skillnaden kan dock bero på urvalet av kommuner mätning. Stödformens kostnadsandel av kommunernas totala stöd till partierna har dock inte ökat mellan mätningen 2003 och mätningen 2007. var andelen utbildnings- och studiestöd av det totala partistödet (PM ). Motsvarande siffra 2007 var . 27Slutsatsen är dock mer osäker då det finns färre historiska uppgifter att jämföra med. Kostnadsandelen för kontant utbildningsstöd i förhållande till andra stöd var 1992 (Ds 1994:31 s. 50) att jämföra med mätning. 28Om detta har ökat eller minskat är svårt att bedöma eftersom det inte finns några historiska uppgifter att jämföra med. 29Som diskuterades i kapitel 2 kan gränsen mellan insatser riktade till förtroendevalda och sådana riktade till en vidare krets av politiskt aktiva i praktiken vara svår att dra. För att utbildningsstöd ska betraktas som ett partistöd bör det riktas till partiaktiva i allmänhet och inte endast till de förtroendevalda. KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION 2007/08:RFR23 Lokalbidrag och fria eller subventionerade lokaler Särskilda kontanta lokalbidrag till partierna förekommer i mycket liten utsträckning. Ingen kommun och endast ett landsting anger att de lämnade ett sådant bidrag till partierna 2007. Antalet kommuner som lämnar lokalbidrag verkar ha minskat jämfört med tidigare undersökningar.30 Flera kommuner och landsting bistår dock partierna med fria eller subventionerade lokaler. av kommunerna och av landstingen anger att de lämnade sådant stöd 2007. Antalet kommuner och landsting som uppger att de lämnar sådant stöd är lägre än vad tidigare mätningar påvisat.31 Liksom för uppgifterna om fri eller subventionerad utbildning av partiaktiva får detta dock tolkas med viss försiktighet eftersom gränsen mellan att bistå förtroendevalda med möteslokaler och att bistå andra partiaktiva med sådana lokaler i praktiken kan vara svår att dra. Ett fåtal kommuner och landsting anger att de, 2007, betalade ut ett särskilt kontant bidrag till partierna för att täcka administrativa kostnader för t.ex. kopiering, utskrifter m.m. Frågor om kontant administrativt stöd har inte ställts på samma sätt i tidigare undersökningar varför det inte är möjligt att säga om denna form av stöd har ökat eller minskat i omfattning.32 Kommuner och landsting stöder även partierna administrativt genom att ge dem fri eller subventionerad tillgång till ovan nämnda tjänster. av kommunerna och av landstingen angav att de lämnat ett sådant stöd till partierna 2007. Det är betydligt färre än andelen kommuner och landsting som lämnade sådant stöd på 1980-talet.33 Kontant bidrag till ungdomsförbund Kontant bidrag till ungdomsförbund gavs 2007 av av kommunerna och av landstingen. Det är ungefär lika många kommuner men betydligt färre landsting som lämnar ungdomsstöd jämfört med tidigt 1980-tal.34 Det går dock inte att avgöra om nivån på de kontanta bidragen till ungdomsorganisationerna har ökat eller minskat sett . 30I Gidlunds undersökning avseende 1983 fanns ett tiotal kommuner som lämnade lokalbidrag. Inget landsting lämnade motsvarande bidrag, se Ds C 1985:8 s. 44. 31År 1983 var det av kommunerna och av landstingen som gav ett motsvarande stöd, se Ds C 1985:8 s. 50. 32I Gidlunds undersökning avseende 1983 uppgav dock av kommunerna att de lämnade ett särskilt kanslibidrag (administrationsbidrag) till främst partier i opposition och små partier med begränsade administrativa resurser (Ds C 1985:8 s. 4445) 33I Gidlunds undersökning avseende 1983 uppgav av kommunerna och av landstingen att de lämnade stöd till utskrifter och kopiering av partimaterial (Ds C 1985:8 s. 50). 34I Gidlunds undersökning avseende 1983 angav av kommunerna och av landstingen att de lämnade någon form av stöd till politiska ungdomsorganisationer (Ds C 1985:8 s. 46). 2007/08:RFR23 KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION Partistödets variation mellan kommuner och landsting kan analyseras på olika sätt. Storleken på partistödet är generellt sett större i stora kommuner och i landsting än i små kommuner. En mer intressant jämförelse framträder om partistödets nivå sätts i relation till antalet invånare i kommunen eller . Nedan följer en analys av variationen som bygger på en sådan jämförelse. Om man utgår från uppgifterna i SCB:s räkenskapssammandrag varierade det genomsnittliga partistödet från per invånare i kommunen med lägst stöd () till per invånare i kommunen med högst stöd () . 35 Medianvärdet var per invånare. I tabell 3.6 har de kommuner med högst och lägst partistöd per invånare listats. Majoritetsförhållanden i kommunernas fullmäktige anges inom parentes. Utifrån tabellen kan man konstatera att kommunerna med det lägsta partistödet per invånare är en relativt heterogen grupp av kommuner. Bland kommunerna med det högsta partistödet återfinns flera förortskommuner i och glesbygdskommuner i inland.36 Större kommuner och förortskommuner i storstadsområdena skulle troligen vara ännu mer välrepresenterade bland kommunerna med högst partistöd per invånare om kostnaderna för politiska sekreterare var fullt ut inräknade i partistödet. Tabell 3.6: Kommuner med det lägsta och högsta partistödet (kronor per invånare). Genomsnittskostnad för perioden 20032006 enligt SCB:s räkenskapssammandrag. (b = borgerlig majoritet, s = socialistisk majoritet, o = oklar majoritet enligt Dagens samhälles kartläggning ) 35Ett medelvärde för tidsperioden 20032006 har använts för beräkningarna för att undvika att enskilda års felrapportering slår igenom. 36Enligt studie avseende förhållanden varierade partistödet per röstberättigad mellan i kommunen med det lägsta stödet och i kommunen med det högsta. (Ds C 1985:8, s. 3361) KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION Variationerna i partistöd per invånare är inte lika stora mellan landstingen som mellan kommunerna. I tabell 3.7 framgår variationen mellan landstingen. I tabellen framgår landstingens kostnader för mandatbundet stöd och grundstöd, kostnad för politiska sekreterartjänster samt de totala kostnaderna för stöd till partierna. De totala kostnaderna varierade mellan ca per invånare i läns landsting till ca per invånare i . Medianvärdet låg kring ca per invånare.37 Tabell 3.7: Partistöd i kronor per invånare i landstingen 2007 uppdelat på mandatbundet stöd och grundstöd, kostnad för politiska sekreterartjänster samt totalt stöd. ( b = borgerlig majoritet, s = socialistisk majoritet, o = oklar majoritet enligt Dagens samhälles kartläggning ) kronor per inv. kronor per inv. kronor per inv. läns landsting (b) läns landsting (o) 37 Enligt studie avseende förhållanden så varierade partistödet i landstingen mellan 7:30 till per röstberättigad. Undersökningen visar dock att det totala stödet, länsvis, från kommuner och landsting inte varierade lika mycket (Från 27:00 till per röstberättigad) se Ds C 1985:8, s. 3361. KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION kronor per inv. kronor per inv. kronor per inv. landsting (o) läns landsting (b) Västra (o) läns landsting (s) Vilka faktorer är det som förklarar variationen mellan kommunerna och mellan landstingen? Variationen mellan kommunerna har i tidigare undersökningar analyserats utifrån bl.a. politiska majoritetsförhållanden och antalet invånare. Partistödet i landstingen har inte i samma utsträckning varit föremål för liknande analyser, vilket hänger samman med att landstingens fåtal gör det svårt att genomföra statistiska analyser på dem. Att borgerliga och socialistiska kommuner i genomsnitt anslår olika mycket partistöd är ett mönster som framkommit i flera tidigare utredningar.38 I figur 3.1 framgår resultatet av en analys där partistödet per invånare åren 20032006 har analyserats utifrån den politiska majoritet som rådde i kommunen . Medianvärdet för partistöd var ca i borgerligt styrda kommuner. Motsvarande värde i socialistiskt styrda kommuner var per invånare. Kommuner med oklar majoritet hade ett medianvärde kring per invånare.39 38Ett undantag är i där borgerligt styrda landsting och borgerliga kommuner som styrde med hjälp av vågmästare var de som gav det största partistödet. Analysen bygger dock på en analys av partistöd per mandat och inte per invånare. Resultatet kan därför förklaras av att det efter valet fanns en borgerlig majoritet i många stora kommuner och att partistödet per mandat i genomsnitt var större i stora än i små kommuner. (Se Ds 1994:31 s. 55, 117 och 131) 39Om samma analys görs på de kommuner som besvarat enkäten avseende förhållanden framträder ett liknande mönster. Skillnaden mellan borgerligt och socialistiskt styrda kommuner är dock ännu mer markerade i denna jämförelse. Analysen är dock mer osäker eftersom den bygger på ett urval av kommuner. KAPITEL 3 DET KOMMUNALA PARTISTÖDETS OMFATTNING, FORMER OCH VARIATION 2007/08:RFR23