rfr · GW0WRFR1 · 2008-11-10 00:00:00 — Av hemsida framgår t.ex. att institutionen brukar ha mellan 13 och 16 nationaliteter representerade bland sina 40 dansare. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 Det finns ett hundratal verksamma fria dansgrupper och koreografer som ansöker om verksamhetsbidrag från . beviljades 39 fria dansgrupper och koreografer bidrag från myndigheten. Bidragen till det fria danslivet utgår i form av ettåriga, treåriga eller enstaka produktionsbidrag, arrangörs- och turnéstöd, samt bidrag till daglig träning för dansare i , och . Av statistik framgår att antalet utförda årsverken vid de fria dansgrupperna totalt uppgick till 111 stycken . Den konstnärliga personalen svarade för av dessa. Inte ens bland de mest etablerade fria grupperna och koreograferna ges möjlighet till engagemang annat än . beskriver dansarnas arbetsförhållanden som extraordinära ur den aspekten (). Att avsluta en danskarriär En klassisk dansare har normalt svårt att fortsätta vara yrkesverksam efter det att han eller hon har blivit . Moderna dansare har ofta fysiska förutsättningar att fortsätta att dansa något längre än vad klassiska dansare har. Dansalliansen, vars anställda i första hand är verksamma inom den moderna eller nutida dansen, bedömer att många moderna dansare trots detta avslutar sin karriär och inte sällan tidigare, bl.a. på grund av de osäkra arbetsvillkoren i branschen. Dansalliansens erfarenheter visar att många dansare vill kunna utnyttja sin kompetens och sina erfarenheter från dansen även efter ett karriärbyte. Det kan t.ex. röra sig om att fortsätta som scenkonstnär inom teaterområdet eller inom dansområdet som t.ex. pedagog eller producent. Alliansen bedömer, mot bakgrund av detta, att det är troligt att många dansare kommer att fortsätta att arbeta under osäkra anställningsvillkor även efter avslutad danskarriär. När det gäller möjligheten att göra ett yrkesbyte till en annan bransch är det, enligt Dansalliansen, många som tvekar och känner en stor osäkerhet. Alliansen bedömer att någon form av rådgivningscenter skulle kunna fylla en viktig funktion för dessa. Möjligheterna för en dansare att under pågående karriär vidareutbilda sig är mycket begränsade, enligt uppgift från Dansalliansen. Vid avbrott för studier påverkas dansarens fysiska form, vilket kan leda till att dansaren blir mindre attraktiv för koreografer samt öka risken för skador. För frilansande dansare gäller även att ett avbrott kan få stora konsekvenser för kontakten med möjliga arbetsgivare och chansen till nya jobb. Att kombinera arbete med studier är även komplicerat på grund av den korta framförhållning som finns inom branschen. Inom det fria dansområdet med korta anställningar upprättas kontrakt och arbetsscheman ofta så sent som i anslutning till att arbetet påbörjas. Inom institutionerna är anställningstiderna längre men schemaläggningen sker ofta med endast någon veckas framförhållning, enligt Dansalliansen. 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR Utbildningen av klassiska dansare ses över I finns riksrekryterande förberedande dansutbildning inom på fyra ställen i landet. I , och finns sådan utbildning från årskurs 4 och i från årskurs 7. Staten finansierar delvis utbildningen via statsbidrag. Statsbidrag utgår till maximalt 230 årselevplatser. Det finns en yrkesutbildning för klassiska dansare på professionell nivå. Det är ett specialutformat program vid gymnasium/Kungliga svenska balettskolan i . finns också en modern-nutida inriktning på gymnasiet. Inom den moderna och nutida dansen finns det en treårig utbildning till dansare vid . fastställde regeringen direktiven till en utredning om yrkesdansarutbildning i klassisk dans (dir. 2008:32). En särskild utredare har utsetts med uppdrag att fram till utreda förutsättningarna för att en svensk yrkesdansarutbildning med inriktning på klassisk dans, som håller hög internationell klass och leder till anställningsbarhet, ska kunna bedrivas. Bakgrunden till utredningen är att svenska yrkesdansare har fått svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, till följd av bl.a. en alltmer hårdnande konkurrens från dansare som är utbildade i andra länder. Yrkesdansare utbildas i allmänhet antingen med inriktning på klassisk dans eller med inriktning på modern och nutida dans. Enligt utredningsdirektiven måste en dansare inom den klassiska dansen påbörja sin dansutbildning redan under grundskoleåldern för att kunna bli framgångsrik. Klassiska dansare skiljer sig från andra scenkonstnärer genom att de normalt börjar yrkesarbeta när de är jämförelsevis unga. Både i och i övriga är yrkesdansare i klassisk dans färdigutbildade . 4.5 Utvecklingen av sångarnas arbetsvillkor Sångaryrket liknar i hög grad andra yrken inom scenkonstområdet med lång utbildning, korta anställningar och en osäker ekonomi. Inom den offentligt stödda scenkonsten är det framför allt inom musikteatern som sångarnas arbetstillfällen finns. Musikteater är en i statistiken osynlig konstform som antigen redovisas som musik eller som teater. genomför en kartläggning av de klassiska sångarnas arbetsvillkor. skriver i sin utredning att musikteatern inte bara rymmer traditionell opera och musikal utan en rad olika stilarter, att aktörerna på området är fler än samt att musikteater förekommer i en mängd olika sammanhang. Stora och små finns enligt nämnden sida vid sida med tillfälliga konstellationer och fria grupper, och sommaropera liksom sommarteater börjar bli ett begrepp och innebär att musikteater i sin bredaste form prövas i nya miljöer. Musikteaterföreställningar på talteatrar är ingen ovanlighet. Blandformer är vanligt före- 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 kommande; talteater, musik, dans, bildkonst allt kan finnas med i den moderna musikteatern (). konstaterade att kostnadsläget för att producera musikteater generellt sett är högt i sin utredning Från till Duvemåla musikteater i inför 2000-talet (1998). Staten ger sju institutioner statsbidrag på musikteaterområdet.32 Av dessa har tre institutioner en fast kör med anställda korister. Det är Kungl. Operan vars kör omfattar 60 heltidstjänster, vars kör omfattar 46 tjänster och Malmöoperan vars kör omfattar 36 tjänster. Värmlandsoperan har sju fast anställda sångare, som kompletteras med frilansande sångare, samt en orkester som består av 35 heltidsmusiker. Vid är samtliga sångare projektanställda. I norra finns Nätverk för Musikteater och (NMD) som är ett samarbete för kulturell mångfald i och ett turnénätverk för opera, musikteater och dans. NMD ska verka för att utveckla samarbetet mellan de ensembler som ingår in nätverket: i , i , Norrdans i samt Kammaropera. producerar två till fyra operauppsättningar med vid som operakapell. Tre sångare var tillsvidareanställda och resterande sångare utgörs av frilansare. Operans kör består av lokala fritidssångare. presenterade operans ledning ett sparprogram som, om det genomförs, innebär att de tillsvidareanställda sångarna sägs upp och att verksamheten fortsättningsvis drivs med hjälp av frilansande sångare (). Övriga institutioner i norr har en mindre omfattning på sin verksamhet och arbetar i första hand med frilansande sångare. Vid sidan av institutionerna med statligt stöd finns även de säsongsinriktade scenerna i , och på Confidencen (). Vidare spelas musikteater på stads- och länsteatrar, och vid de fria grupperna. Vid besöket vid framkom att sångsolister allt oftare arbetar som egenföretagare. Arbetsvillkoren för en frilansande solist beskrivs som hårda med oregelbundna arbetstider och inkomster. Detta har inneburit att solister med små barn ofta sökt sig till en tjänst i en operakör. Ett sådant karriärsteg kan bli svårare att genomföra på grund av att den som arbetat som egen företagare kan vara avsevärt dyrare att anställa till följd av höga pensionsavgifter än exempelvis en nyutexaminerad sångare. 32 Uppgifterna nedan om hur många anställda korister och solister institutionerna är hämtade från respektive institutions hemsida . 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 4.6 Utvecklingen av musikernas arbetsvillkor Musikområdet är ett stort och mångfascetterat område där såväl avancerad konstmusik som populärmusik finns representerad. Musikeryrket liknar i hög grad andra yrken inom scenkonstområdet, dvs. långa utbildningstider, korta anställningar och en osäker ekonomi. Musikinstitutionerna har liksom övriga scenkonstinstitutioner minskat antalet tillsvidareanställningar , men minskningen har inte varit lika stor som inom teaterområdet. Jämförelsevis många musiker är egna företagare (). I en prognos för arbetsmarknaden inom musikområdet 2007 bedömde Kultur att efterfrågan på musiker och sångare inom samtliga genrer skulle ligga kvar på ungefär samma nivå som eller i vissa fall minska något. Av rapporten framgår att arbetsgivarna av ekonomiska skäl minskat sin efterfrågan på svenska musiker och i stället ökat efterfrågan på framför allt musiker från östra . De stora institutionerna upplevde minskade statliga bidrag och tillämpade därför en försiktigare rekryteringspolicy, enligt undersökningen. Inom konstmusiken bedömde förmedlingen att arbetsmarknaden hårdnat. Konkurrensen om uppdragen har ökat och många unga, nyutexaminerade slåss om ett begränsat antal jobb. rapporterade flera symfoniorkestrar om ökade rekryteringsbehov och vakanser inom vissa instrumentgrupper. Behovet av frilansande orkestermusiker uppgavs vara stort i den intervjuundersökning som prognosen bygger på. Statens bidrag till musikområdet Statens bidrag till musikområdet kan delas in i stöd till orkesterinstitutioner, stöd till länsmusikorganisationen och stöd till fria musikgrupper. Det statliga stödet omfattar bl.a. 15 regionala och lokala orkesterinstitutioner, den regionala musikverksamheten (länsmusiken) i 20 län, ca 140 fria musikgrupper samt arrangörsstöd till musikföreningar. genomförde dessa sammanlagt drygt 19 000 konserter. Orkestrarna och länsmusiken redovisade tillsammans 1 622 årsverken (2007). Enligt branschorganisationen har antalet anställda orkestermusiker nära nog fördubblats . De 28 orkestrar som ingick i Orkesterutredningens33 undersökningar sysselsatte 2006 sammanlagt 1 381 musiker varav 128 var frilansmusiker. Orkestrar med stora inslag av frilansmusiker är orkester (samtliga 73 musiker), 33 Utredningen Den professionella orkestermusiken i (SOU 2006:34) valde att definiera 28 större musikensembler som orkestrar med en ensemblestorlek på mellan 15 och 113 musiker. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 kammarorkester (14 av 15 musiker), Camerata Nordica (10 av 15) samt Kammarorkester (24 av 35). Antalet årsverken vid orkestrarna har ökat från 1995 till 850 (). Länsmusiken har till skillnad från orkestrarna ett mera utpräglat kulturpolitiskt uppdrag. I det avtal som slöts mellan staten och 1988 fanns riktlinjer för den regionala musikverksamheten, där det bl.a. slogs fast att den nya musikresursen skulle värna om det professionella musiklivet i länet och därvid förutsätts ha musiker och konstnärliga ledare engagerade i verksamheten. Vidare skulle de verka för ökade arbetstillfällen för frilansmusiker och delta i fortbildningen av musiker samt stödja och stimulera det lokala arrangörsledet (). Det totala antalet årsverken inom länsmusiken var 787 . Av dessa utgjordes av konstnärlig personal. Andelen årsverken som utfördes av tillsvidareanställd personal uppgick till . över uppvisar antalet årsverken stora variationer. Som flest har de varit en bra bit över 800 och som lägst ca 600 (). Till de fria musikgrupperna hör ensembler och organisationer som står utanför institutionerna. De uppvisar en mycket stor genrebredd och finns inom såväl hela konstmusikområdet som inom områdena folkmusik, jazz, rock och pop. Av de 139 grupper som fick statligt bidrag via 2005 var 63 grupper organiserade som en juridisk person i någon form, de flesta som ideell förening eller enskild firma. Att en grupp är organiserad som juridisk person innebär en möjlighet för de ingående musikerna att få ersättning i form av lön, vilket är en fördel ur pensionssynpunkt. har ändrat villkoren för bidragsgivning till fria musikgrupper . Enligt de nya villkoren bör den sökande vara en juridisk person, men även enskilda näringsidkare (med F-skattsedel) kan accepteras. För de fall bidrag beviljas och betalas ut till en enskild näringsidkare kommer att lämna kontrolluppgifter till avseende bidraget. Den enskilde näringsidkaren behöver sålunda ta upp hela det mottagna bidraget i sin inkomstdeklaration. delade de fria musikgrupperna på i bidrag, vilket motsvarar av de offentliga medel som går till grupperna. Det statliga stödet uppgår i genomsnitt till av gruppernas totala intäkter. Resterande intäkter utgörs i huvudsak av spelintäkter. 4.7 Bildandet av teater-, dans- och musikallianser Staten har finansierat uppbyggandet av s.k. allianser inom scenkonstområdet. startade sin verksamhet 1999 och Dansalliansen bildades . I budgetpropositionen föreslog regeringen en utbyggnad av alliansmodellen genom att staten skulle öka bidragen 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR till Dansalliansen och genom att finansiera inrättandet av en musikallians. beslutade därefter att anslaget 28:2 skulle tillföras . Avsikten var bl.a. att stimulera den konstnärliga utvecklingen genom att bidra till att förbättra arbetsmarknaden för scenkonstnärerna (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1). I tabellen nedan ges en översiktlig bild av alliansmodellens utbyggnad . Totalt kan antalet anställda scenkonstnärer i de tre allianserna summeras till 256 scenkonstnärer vid utgången av 2008. Statens samlade bidrag till allianserna till uppgår till . bildas på försök med ett årligt permanentas och bidraget höjs till . anställda skådespelare uppgår till 100. bidrag höjs till . lare uppgår till 106. Dansalliansen bildas och får ett bidrag på . 12 dansare anställs. Dansalliansens bidrag ökas till vilket beräknas räcka till att finansiera ca 50 tjänster. Musikalliansen bildas och får ett bidrag på . med att kunna anställa ca 100 musiker. Bakgrund till införandet av alliansmodellen När anställningsskyddslagen infördes fick konstnärlig personal med lagens stöd möjlighet till tillsvidareanställningar på teatrarna. Arbetsmarknadens parter insåg att ett strikt tillämpande av lagen skulle vara omöjligt och knappast ens önskvärt på det frilansuppbyggda teaterområdet. Lagens disposivitet utnyttjades vilket innebar att avtal träffades om särskilda regler för rätten till tillsvidareanställning (2006). hårdnade de ekonomiska villkoren inom scenkonsten. Krympande resurser tillsammans med den konstnärliga personalens rätt till tillsvidareanställningar gav en låst situation som också försvårade den konstnärliga förnyelsen och utvecklingen. Förslaget om att inrätta presenterades i proposition Konstnärernas villkor 1998 (prop. 1997/98:87). Där konstaterade regeringen att det funnits goda möjligheter för frilansande skådespelare att få tillfälliga engagemang på institutionsteatrarna så länge det pågick en utbyggnad och expansion inom teaterområdet. Detta gav de frilansande skådespelarna försörjning som det bidrog till förnyelseprocessen inom teatern. Regeringen konstaterade att teaterinstitutionernas ekonomiska förutsättningar hade försämrats och att möjligheterna till cirkulation mellan fast anställning och tidsbegränsade uppdrag inom teatern därmed minskat. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 Regeringen föreslog att en s.k. tredje anställningsform skulle införas inom teatern på försök . Tre syften formulerades för verksamheten: att avlasta arbetslöshetskassan, öka frilansande skådespelares trygghet samt att öka den konstnärliga friheten på teaterområdet. För att försöksverksamheten skulle genomföras satte regeringen som krav att arbetsmarknadens parter skulle komma överens om förändringar i de avtal som reglerar anställningsskyddet. Det ursprungliga förslaget om bildandet av alliansmodellen hade utarbetats gemensamt av och Teatrarnas riksorganisation (nuvarande Svensk Scenkonst). Parterna slöt ett avtal som innebar ytterligare avsteg från anställningsskyddslagens regler inom scenkonsten. En av huvudförutsättningarna för avtalet var inrättandet av en tredje anställningsform inom scenkonstområdet i form av . Alliansmodellen brukar beskrivas som en tredje anställningsform och innebär förenklat att frilansande scenkonstnärer anställs av ett bolag som betalar ut lön till konstnärerna då de inte har frilansuppdrag. Därmed får de anställda konstnärerna en jämnare och tryggare ekonomisk situation jämfört med att exempelvis varva frilansuppdrag med perioder av arbetslöshet. Allianserna, som finansieras med statsbidrag, erbjuder även sina anställda olika former av kompetensutveckling. En anställning vid en allians innebär inte att den anställde ska utföra arbetsuppgifter åt sin arbetsgivare. För fortsatt anställning krävs dock att scenkonstnären med jämna mellanrum är tjänstledig från alliansen för att arbeta som frilansande scenkonstnär inom det av staten stödda scenkonstområdet. Anställningsvillkoren i allianserna regleras i kollektivavtal. Lönenivåerna ska enligt avtalen ligga över den ersättning som arbetslöshetsersättningen ger och under jämförbar lön vid de statsunderstödda scenkonstinstitutionerna. Allianserna betalar in tjänstepensionspremier för sina anställda. För anställda vid gäller samma villkor som för dem som är anställda vid scenkonstinstitutionerna. Det innebär att anställningen bygger upp en tjänstepension som ger rätt till högst av lönen från det att skådespelaren fyller och fram till 65-årsdagen. Dessutom betalar alliansen in på motsvarande av utbetald lön till en avgiftsbaserad tjänstepension som kan tas ut efter 65-årsdagen samt till en förmånsbaserad pension som kan tas ut efter 65 och som högst kan motsvara av lönen före pensionen. Villkoren vad gäller tjänstepension för dem som är anställda vid spektive Musikalliansen motsvarar de villkor som gäller för anställda vid fria teater- och dansgrupper. Det innebär att arbetsgivaren finansierar en avgiftsbaserad tjänstepension genom att betala i som motsvarar av utbetald lön. Arbetsmarknadens parter har enats om att premienivån ska höjas stegvis från till . 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR inrättades på försök 1999 och permanentades i sin nuvarande form 2001, dvs. som ett bolag med statligt bidrag, gemensamt ägt av , Svensk Scenkonst och . Syftet med är att ge ett antal yrkesverksamma skådespelare en grundanställning från vilken de kan vara tjänstlediga för engagemang vid teater, film eller tv och därigenom utveckla en ny anställningsform som minskar skillnaderna mellan en tillsvidareanställning och en frilansanställning inom det offentligt stödda teaterområdet. Vid det första ansökningstillfället sökte 450 personer en tjänst hos alliansen. Av dem anställdes 66 personer. Grundkontraktet vid är vilket kan utsträckas genom att den anställde är tjänstledig för en annan anställning som skådespelare. Vid antagningsomgången ökade antalet anställda till 100 personer och vid den senaste antagningsomgången ökade antalet anställda skådespelare till 109 personer. Enligt alliansen är alla anställda mycket kvalificerade inom sitt yrkesområde med minst anställning på statligt stödda teatrar. De flesta har dessutom stor erfarenhet av arbete inom film och tv. Av skådespelarna har ungefär en tredjedel sin yrkesbakgrund huvudsakligen från institutionsteatrar, en tredjedel från fria teatrar och en tredjedel har sina erfarenheter jämnt fördelade mellan de två organisationsformerna (2008a). När bildades bedömde organisationen att en rimlig omfattning av verksamheten skulle motsvara 400 tjänster. Denna bedömning gjordes mot bakgrund av att ca 400 tillsvidareanställningar försvunnit från de statligt stödda scenkonstinstitutionerna . Sedan bildandet av alliansen uppskattas att ytterligare 100 tillsvidareanställningar försvunnit och organisationen bedömer, som en konsekvens av detta, att målsättningen bör vara att minst 500 skådespelare ska ha sin anställning vid alliansen. tillämpar en åldersbaserad lönestege som startar på för dem som är och slutar på för dem som är . Som framgått ovan omfattas anställda vid av samma tjänstepensionsvillkor som anställda vid scenkonstinstitutionerna. Alliansen har uppgivit att bolaget har haft stora problem med tjänstepensionspremiesystemet sedan övergången till institutionsspecifika 2007. Eftersom deras anställda är frilansare med mycket varierande anställningstider inom och utom tjänstepensionssystemet kan de individuellt uträknade premierna variera kraftigt. I genomsnitt betalar alliansen motsvarande av skådespelarnas lönesumma i pensionsavgifter. För vissa individer kan dock premienivån ligga avsevärt högre, vilket arbetsgivarna är väl medvetna om. Alliansen ser en risk för att teatrarna, mot bakgrund av att konkurrensen på arbetsmarknaden är stor och att institutionerna har ett pressat ekonomiskt läge, snart kommer att begära att arbetssökande skådespelare utöver löneanspråk även ska ange aktuell pensionspremie. 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR 2008/09:RFR1 har angivit att bolaget kompenserats för merparten av den kostnadsökning som övergången till institutionsspecifika inneburit. Organisationen uppger dock att den inte fått fullständig kompensation för kostnadsökningarna. Vidare anser alliansen att kostnadsnivån inte kan anses som annat än orimlig eftersom merparten av de anställda skådespelarna inte lyckats upparbeta full tjänstepension för perioden och därför väljer att arbeta kvar till dess att ålderspensionen utfaller. Alliansen konstaterar att de avgifter som organisationen betalar för att finansiera skådespelarnas rätt till pension före därmed inte kommer att utnyttjas. anslogs för inrättandet av Dansalliansen. In- ledningsvis kunde 12 dansare anställas. Uppbyggnaden och regelsystemet följer i allt väsentligt det som gäller för . Det finns dock historiska skillnader mellan allianserna, bl.a. genom att det knappast funnits några tillsvidareanställningar inom dansen förutom ett fåtal hos några större institutioner. Alliansen omfattar enbart dansare, inte koreografer. Regeringen beslutade att förstärka Dansalliansens bidrag med till totalt . En sådan bidragsnivå räcker på lång sikt till att finansiera ca 50 tjänster, enligt Dansalliansens bedömning. hade organisationen 52 dansare anställda och ytterligare 9 dansare projektanställda . Enligt alliansen är kostnaden för löner svårbudgeterad då de styrs av dansarnas tjänstledighetsgrad (Dansalliansen 2008). Statistiken på dansområdet är bristfällig och ingen vet egentligen hur många aktiva dansare det finns. Dansalliansen uppskattar behovet av tjänster till 100150 dansare, i enlighet med vad kom i sin utredning Handlingsprogram för den professionella dansen. Alliansen ska anställa dem som har arbetat mest, vilket gör att de som är i början av sin karriär inte anställs. Alliansen tillämpar en åldersbaserad lönestege som startar på för dem som är och slutar på för dem som är . Dansalliansen har som målsättning att kontinuerligt kunna erbjuda sina anställda en kurs som förbereder dansare för ett framtida karriärbyte genom bl.a. kompetensinventering och framtagande av individuella handlingsplaner. avser man även att undersöka vilka möjligheter som finns att bistå med ytterligare stöd för anställda när behov av karriärbyte uppstår. Organisationen kan inte ge motsvarande stöd till dansare som står utanför Dansalliansen. Musikalliansen har bildats och verksamheten drivs i ett aktiebolag som ägs av , , Yrkes- 2008/09:RFR1 4 SCENKONSTNÄRERNAS ARBETSVILLKOR musikerförbund, och . Alliansen har som huvuduppgift att ge professionella frilansande musiker en grundanställning. Kvalificerade till anställning är bl.a. frilansande musiker, sångare, korister, musikalartister och dirigenter som inte är ålders- eller SPV-pensionärer. Musikalliansen erhöll i bidrag från staten för . De första musikerna beräknas vara anställda fr.o.m. .