rfr · GV0WRFR8 · 2008-01-01 00:00:00 — Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Riksdagstryckeriet, , 2008 Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde Forskning och utveckling inom försvarsutskottets ansvarsområde har en stor bredd som berör såväl försvaret som det civila samhället. Det svenska försvaret befinner sig i en omfattande förändringsprocess där det gamla invasionsförsvaret ska utvecklas till ett mer flexibelt insats- och kompetensförsvar. Detta avspeglas även inom området forskning och utveckling där Försvarsmakten genom kunskapsutveckling ska vara bättre förberedd att möta både förändrade behov och risker som nya teknologier skapar. har beslutat att genomföra en inventering av pågående forskning och utveckling (FoU). Syftet med inventeringen är att ge en översiktlig bild av FoU och budgetfördelning mellan olika aktörer och forskningsområden. Underlaget till denna rapport har tagits fram av forskningssekreterare vid utvärderings- och forskningsfunktionen vid . I arbetet med att sammanställa materialet har även utredarna samt bistått. Mål för politikområdet ......................................................................... Mål för verksamhetsområdet och utveckling ...................... Beställare och utförare av forskning..................................................... 3 Forskning huvudaktörer ........................................................................... Försvarsmakten (FM)......................................................................... Försvarshögskolan (FHS)................................................................... Forskning () ....................................... 3.10 Europeiska försvarsbyrån () ..................................................... Nedskärningar inom forskning och utveckling................................... Utredningsförslag om förändrad myndighetsstruktur..................................... Utredningen om en myndighet för säkerhet och beredskap ............... Sammanläggning av och Statens har beslutat att genomföra en inventering av forskning och utveckling inom utskottets ansvarsområde. I översikten ska även budgeten för forskning och utveckling presenteras. Vidare ska fördelningen av budgeten för olika forsknings- och utvecklingsområden schematiskt presenteras. Syfte med inventeringen är att ge ledamöterna i utskottet ett kunskapsunderlag om: -Forskning och utveckling som bedrivs inom ramen för utskottets ansvarsområde -Hur budgeten är fördelad till olika aktörer och hur dessa i sin tur fördelar budgeten till olika forsknings- och utvecklingsområden. Materialet har tagits fram genom att sammanställa information om pågående forskning och utveckling inom området. För fördjupning av valda delar har tjänstemän vid Försvarsmakten och FOI intervjuats (se referenser). Ytterligare information har inhämtats vid FHS utfrågning om deras nya forskningsstrategi. En forskningsansvarig från varje aktör har kontaktats för kvalitetsgranskning av materialet och för information om fördelning av respektive budget för de olika forskningsområdena. Handläggare på har bistått med uppgifter om budget till anslagsområdena för forskning och utveckling (se referenser). I inventeringen ingår forskning och utveckling finansierad i huvudsak med statliga medel. Ingen avgränsning har gjorts mellan försvarsforskning och forskning som berör civila samhället. I inventeringen beskrivs forskning utförd av de huvudsakliga aktörerna. Enskilda projekt som utförs på universitet och högskolor har inte tagits med. 2.1 Mål för politikområdet1 har beslutat att målet för politikområdet Försvar är att bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp och värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 2.2 Mål för verksamhetsområdet och utveckling2 Målet för verksamhetsområdet är att forskning och utveckling ska inriktas så att den stöder utvecklingen inom berörda delar av utgiftsområdet, dvs. inom politikområdena Försvaret och Samhällets krisberedskap. Resultat forskning och teknikutveckling Regeringen gör bedömningen att verksamheten inom forskning och teknikutveckling (FoT) bidrar till att upprätthålla förmågan till utveckling och förändring på . Effekterna kan mätas indirekt i utvecklingsprojekts måluppfyllelse och i spridning av information och resultat av FoT-verksamheten. Den direkta effekten för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga kan enligt regeringen emellertid tydligast mätas när erhållen kunskap och teknologi är implementerad i system, förband och processer. Verksamheten får därmed främst direkta effekter på Försvarsmaktens operativa förmåga . Försvarsberedningen är ett forum för konsultationer mellan regeringen och representanter för de politiska partierna i . Strävan är att nå en så bred enighet som möjligt om hur säkerhets- och försvarspolitik långsiktigt ska utformas. Utifrån detta samråd utformar regeringen sina förslag till . I detta avsnitt refereras till de rekommendationer som försvarsberedningen gör. Forskning och utveckling för säkerhet Försvarsberedningen konstaterar att forskning, teknikutveckling och analysverksamhet av intresse för säkerhetsområdet är under utveckling och uppvisar 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143. 2007/08:RFR8 2 UTGÅNGSPUNKTER en stor bredd, både vad gäller utförare, användare och finansiärer. För utförandet av grundforskning är det viktigt att många olika forskningsproducenter och miljöer, inte minst inom universitet och högskolor, kan bidra. Utöver grundforskning kan den typ av komplexa problem som de aktörer som arbetar med samhällets säkerhet ställs inför, även kräva behovsmotiverad forskning, teknikutveckling, analys- och utredningsverksamhet samt expertstöd. Kompetens inom specifika områden, såväl militärt som civilt, bör kunna merutnyttjas av samhället i stort. För att bättre kunna ta till vara den kunskap som genereras menar beredningen att regeringen bör se till att det finns ett tydligt sammanhållande ansvar för att kartlägga, följa upp och i vissa fall beställa relevant behovsmotiverad forskning, utvecklings- och analysverksamhet m.m. Det är också viktigt att stimulera samverkan mellan statligt finansierad forskning och den forskning och teknikutveckling som sker på kommersiell grund i industrin. Det bör finnas goda förutsättningar att skapa ett starkt nationellt innovationssystem för säkerhetsområdet med utgångspunkt i den kunskap som byggts upp inom svensk försvarsindustri . Inom ramen för ett nationellt säkerhetsforskningsprogram som utformas strategiskt, med beaktande av såväl nationella styrkeområden som pågående internationella forskningssatsningar, bör förutsättningar skapas för att bidra till internationellt interoperabla säkerhetslösningar och tillgodogöra sig de forsknings- och utvecklingsinsatser som genomförs inom ramen för EU:s och säkerhetsforskningsprogram. Forskning om kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen, det s.k. CBRN-området, bör stärkas, vilket också är en fördel vid svenskt deltagande i internationella övningar. För att kunna hantera uppkomna situationer krävs även expertis för att bedöma hotbilder och analysera olika ämnen samt deras effekter, vilket förutsätter forskning och kunskapsutveckling. Ett system har börjat byggas upp med utbildade och övade experter som snabbt kan ge stöd till de operativa instanserna, men förutsättningarna för det operativa arbetet att hantera CBRN-ämnen måste enligt beredningen fortsatt vidareutvecklas. Synergier mellan verksamheter måste tillvaratas och onödig dubblering undvikas. I sammanhanget måste det totala behovet av expertis och resurser inom CBRN-området, såväl vid nationella krishanteringsinsatser som vid internationella fredsfrämjande insatser, övervägas. Pågående internationellt samarbete inom området bör också beaktas. Försvarsberedningen konstaterar vidare att vårt breda säkerhetsarbete kontinuerligt måste utvecklas och förbättras för att möta nya hot och utmaningar och för att tillvarata nya sätt att förebygga och hantera desamma. Det är viktigt att förbättra utbytet och samordningen av underrättelser och omvärldsanalys. Det är också viktigt att skapa en tvärsektoriell kunskapsuppbyggnad genom forskning och systematiserad erfarenhetsinhämtning, samt att samordna information till allmänheten om samhällets säkerhet. 2 UTGÅNGSPUNKTER 2007/08:RFR8 2.4 Beställare och utförare av forskning I rapporten redovisas de huvudsakliga aktörerna, både när det gäller beställare och utförare av forskning och utveckling. Vissa aktörer är såväl beställare som utförare, exempelvis . Försvarsmakten (FM) Försvarshögskolan (FHS) internationella fredsforskningsinstitut () 3.1 Försvarsmakten (FM) Det svenska försvaret befinner sig i en omfattande förändringsprocess. Det gamla invasionsförsvaret ska utvecklas till ett mer flexibelt insats- och kompetensförsvar. Försvarsmaktens forsknings- och utvecklingsverksamhet har som övergripande syfte att både stödja genomförandet av ett flexibelt, tillgängligt och nätverksbaserat insatsförsvar. Genom kunskapsutveckling ska Försvarsmakten vara bättre förberedd att möta både förändrade behov och risker som nya teknologier skapar. Det är också viktigt att genom forskning och utveckling successivt skapa ny kunskap över stor bredd och därmed erhålla kompetens för att kunna värdera hot och möjligheter i ett övergripande systemperspektiv. Försvarsforskning anpassat till nya tider I budgetunderlaget4 ger Försvarsmakten förslag till hur forskning och utveckling ska utföras för perioden 20082010. Den del av Försvarsmaktens forskning och utveckling (FoU) som avser forskning och teknikutveckling (FoT) anpassas 2008 mot en minskad bredd. Enligt Försvarsmakten ska långsiktiga satsningar fokuseras till prioriterade områden, utpekade svenska nischer och nationellt viktiga kompetenser. Hu- manrelaterade frågeställningar fokuseras på insatsorganisationens behov varvid en viss utökning av området sker i planeringen av FoT-verksamheten. Kunskapsbehoven för interoperabla systemlösningar och metoder ska särskilt beaktas avseende bl.a.: Stöd till utvecklingen av nätverksbaserat försvar (ledning, kommunikations- och informationssystem, sensorer och telekrig) Humanområdet, främst inom området ledarskap, rekrytering och urval Militärstrategisk/operativ forskning genom etableringen av FoT-gruppen Krigsvetenskap Vapen-, verkans- och motverkanssystem med graderade verkansmöjligheter, men till en reducerad ekonomisk nivå Kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen (CBRN) och miljö. effektueras de reduktioner av forskningen vid () och Försvarshögskolan (FHS) som anvisats. Till kategorin forskning hänförs även regeringsuppdraget Nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), vilket planeras fortsätta till 2009. 4 BU 08/SR (). 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Försvarsmaktens studier ska främst stödja framtagandet av beslutsunderlag rörande försvarsmaktsstrukturer, förbandsutformning, systemanskaffning eller doktrinfrågor. De ska också utveckla kunskap som går att nyttja vid materiel-, metod-, organisationsförsök och experiment. Verksamhet som kan betecknas som studier genomförs även inom övrig FoT-verksamhet och demonstratorer. Studieverksamheten genomförs i syfte att ta fram beslutsunderlag och ge kunskapsuppbyggnad avseende Försvarsmaktens utveckling både på kort och , normalt med tidsperspektivet in . Studier utgör en viktig del i att sätta FoT-resultat i sitt militära sammanhang, strategiskt och operativt, och i ett taktiskt perspektiv. Försvarsmaktens studiebehov genereras inom ett stort antal områden, främst från verksamheterna utveckling, inriktning och insats. I huvudsak har dessa behov sitt ursprung i utvecklingsplaner på olika nivåer samt i resultat av satsningar på forskning och teknikutveckling. Försvarsmaktens studieverksamhet genomförs till övervägande del av Försvarsmaktens egen personal med stöd av kompetens från andra myndigheter såsom FOI, FMV, FHS men även universitet och högskolor. I FoT ingår ett teknikdemonstratorprogram som stöd för den riktade långsiktiga kunskapsinhämtningen. Syftet med FoT-demonstratorprogrammet är att pröva teknisk realiserbarhet eller vetenskapliga idéer för att erhålla kunskap om möjliga framtida handlingsalternativ. Omfånget av FoT-demonstra- torprogrammet har minskat till följd av den beslutade ekonomiska reduktionen. Demonstratorprojekt som stöder utvecklingen av Försvarsmaktens operativa förmågor samt utpekade nischer inom materielförsörjningen har prioriterats. Försvarsmakten medverkar även i demonstratorprogram UCAV (NEURON) och Gripen DEMO med huvudsyftet att stödja vidmakthållande och utveckling av JAS 39 . Deltagande i dessa demonstratorprogram förväntas därutöver ge ökade möjligheter att kunna påverka och delta i framtida utveckling av obemannade och bemannade stridsflygplan i . Satsningar inom det s.k. Särskilda FoT-programmet fullföljs genom projekt som avser generell teknikutveckling i civil samverkan med tyngdpunkt på teknologier för autonoma/intelligenta system. Strävan ska vara att i hög grad nyttja civilt driven teknik och kunskap för militära behov samt att överföra resultat av Försvarsmaktens FoU-verksamhet för ett vidgat civilt nyttiggörande när så befinns lämpligt. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Rådgivande organ för forskningsfrågor I regleringsbrevet för fick Försvarsmakten direktiv om att ge förslag till utformning av ett rådgivande organ för beredning av forskningsfrågor, som ska inrättas till stöd för Försvarsmaktens styrning av forskningen och teknikutvecklingen. Underlaget ska omfatta: sammansättning och antal ledamöter gränsytor inom och utanför Försvarsmakten. Arbetet ska genomföras i samverkan med , och Försvarshögskolan. Förutsättningar för deltagande från industrin, små- och medelstora företag samt universitet och högskolor i organets arbete ska beaktas. Det rådgivande organet bör utses av regeringen och ges en självständig ställning, och sammansättningen ska säkerställa att Försvarsmakten kan svara upp mot de bredare forskningsfrågeställningar som försvarets nya inriktning innebär. Bland annat bör det rådgivande organet beakta det program för säkerhetsforskning som beskrivs i propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle5. Det rådgivande organet ska också kunna ge regeringen sin syn på forskningens och teknikutvecklingens inriktning och avvägningen mellan dess olika delar. Försvarsmaktens strategi för forskning och utveckling6 Försvarsmakten har i samverkan med (), Försvarshögskolan (FHS) och () tagit fram en ny strategi för forskning och utveckling. FoU-strategin ska inrikta och styra alla forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom Försvarsmakten samt av Försvarsmakten finansierad extern FoU-verksamhet. Strategin omfattar forskning och teknikutveckling (FoT) samt kunskapsutveckling för samtliga faser av materielförsörjningsprocessen, prov och försök inom ramen för förbandsutveckling samt studier och konceptutveckling för såväl operativ som taktisk nivå. Den tidigare utgivna strategin Försvarsmaktens strategi för forskning och teknikutveckling7 utgår därmed när denna blir gällande. FoU-strategin tillsammans med materialförsörjningsstrategin (MFS) utgör Försvarsmaktens övergripande inriktning för kunskaps-, teknik och materialförsörjning. 5Proposition 2005/06:133. 6Är på remiss och fastställs . 7HKV 21 100:60627, . 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Det övergripande syftet med strategin är att inrikta och styra den samlade FoU-verksamheten i en fortsatt utveckling mot ett insatsförsvar. Särskilt ämnar Försvarsmakten med strategin att inrikta kunskapsutbyggnaden inför framtida behov inrikta etablerandet av nya former för nyttiggörande av FoU-resultaten i insatsverksamheten samt i förbands- och materielutvecklingen inrikta utarbetandet av planer för och utförande av kommande FoU-aktivitet inrikta Försvarsmaktens internationella FoU-samarbete stödja vid beskrivning och kommunikation av Försvarsmaktens inriktningar och avgränsningar inom FoU-verksamheten. Försvarsmaktens FoU-verksamhet ska i ökad grad värdera och nyttja civilt driven FoU samt etablera god samverkan med aktörer såsom andra forskningsfinansiärer, industri, institut samt universitet och högskolor, såväl nationellt som internationellt. Internationell samverkan inom Försvarsmaktens FoU-verksamhet ska ske inom väl avvägda områden och med prioriterande samverkansländer och aktörer. FOI är en huvudsakligen uppdragsfinansierad myndighet under Försvarsdepartementet, vars kompetens ska nyttiggöras i alla samhällssektorer. Kärnverksamheten är forskning, metod- och teknikutveckling samt utredning till nytta för försvar och säkerhet. Huvudkunderna är den svenska Försvarsmakten, och Försvarsdepartementet. Andra exempel på kunder är , , , och , , , och Eurenco. FOI har ett ökande antal internationella uppdragsgivare och samarbetsprojekt, t.ex. inom EU:s ramprogram för forskning. FOI söker lösningar tillsammans med ledande kunskapspartner i världen. Omfattande samverkan finns med både nationell och internationell expertis vid universitet, högskolor, forskningsinstitut liksom i näringslivet. FOI tar tillsammans med sina kunder och partner fram forskningsresultat i teknikens framkant för att främja konkurrenskraft och förnyelse. Organisationen har ca 1 000 anställda varav ungefär 800 är forskare. Detta gör organisationen till största forskningsinstitut. De uppdrag som genomförs utgår från kundens behov och är huvudsakligen forskning men har även inslag av utredningar, analyser, utbildning och olika former av simuleringar liksom provnings- och mätuppdrag. FOI ger kunderna tillgång till ledande expertis inom ett stort antal tillämpningsområ- 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER den genom egen kompetens och omfattande nätverk. Bland tillämpningsområdena, som är såväl militära som civila, finns säkerhetspolitiska studier och analyser inom försvar och säkerhet, bedömning av olika typer av hot, system för ledning och hantering av kriser, skydd mot och hantering av farliga ämnen, IT-säkerhet och nya sensorers möjligheter. Forskningsmässigt är verksamheten mångvetenskaplig och spänner över ett brett spektrum av områden, allt från teknik och naturvetenskap till medicin och samhällsvetenskap. Analys av säkerhet och sårbarhet Bakgrund: Försvarets roll utvecklas och krishanteringssystemet förändras som det sker en internationalisering av försvars- och säkerhetsfrågor. Kompetenser som används för arbetet med analys av säkerhet och sårbarhet rör bl.a. tekniska system, säkerhetspolitik, internationella insatser, krishantering, värdering av försvarsförmåga, materielförsörjning, miljöstrategiska studier, problemstrukturering och scenariometodik. Syfte: Ta fram analyser och policyunderlag inför beslut inom forskningsområdet analys av säkerhet och sårbarhet. -utveckling av hotbilden -nationella komplexa system såsom försvarets planering, säkerhet och beredskap samt miljö- och resursplaneringsproblem -stöd till strategiskt förändringsarbete och metoder för att värdera handlingsalternativ. Beställare: Försvarsdepartementet, , , och . Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. Bakgrund: Den väpnade striden är sällan avgränsad utan utgör också ett hot mot det civila samhället. FOI arbetar både teoretiskt och experimentellt för att lösa behovet inom såväl grundläggande teknik som systemfrågor. FOI har en samlad kompetens för provning och ammunitionssäkerhet samt för värdering av ammunition, vapensystem och skyddslösningar. Andra områden där FOI verkar som stöd är vid minröjningsoperationer, riskanalyser, olycks- och haveriutredningar samt utveckling av skyddskoncept mot brand, olyckor och terroristaktioner. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Syfte: Att genomföra analyser av hot och värdera utvecklingen både för att ge en grund för anskaffning och hitta framtida militära lösningar för bekämpning och skydd. Området är också viktigt för att minska det civila samhällets sårbarhet. -vapenteknologier som utskjutning, framdrivning, styrning, navigering, målsökning, stridsdels- och explosivämnesteknik (för att möjliggöra graderbar vapenverkan över och under vatten) -traditionella och nya tekniker för behovsanpassade skydd av enskilda individer, plattformar och anläggningar Beställare: Försvarsmakten och . Bland övriga uppdragsgivare finns även , kommuner och företag. Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder, industrier samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. Ledning, informationsteknik och sensorer Bakgrund: En insats framgång beror ytterst på människors förmåga att uppfatta och bedöma situationer samt att fatta beslut och agera. Den tillgängliga informationsmängden ökar lavinartat. ökar både människans möjligheter och problem med att utnyttja den. FOI:s forskning inriktas på hela kedjan från observation till beslut. Det ställs stora krav på sensorsystem i militära sammanhang, såsom robusthet mot svåra mål, yttäckning och målidentifiering i olika miljöer. Genom att studera människa-system-interaktion (MSI) och ledningsmetodikfrågor kan man fastställa vilka behov som finns och hur de bör uppfyllas. FOI stöder och deltar i utvecklingen av nya ledningssystem genom att studera och pröva ledningsmetodik. Syfte: Att bedriva forskning som genererar underlag för beslutsfattare så att de på bästa sätt kan tillgodogöra sig relevant information. Vidare att vara stöd för Försvarsmaktens utveckling av materiel och metoder för att möta framtida förmågebehov. Syftet är också att skapa kunskap som kan vara ett stöd när det gäller förebyggande åtgärder och operativ krishantering för samhällets säkerhet. -sensorer över och under vatten samt den speciella miljö där sensorerna ska verka -informationsfusion och beslutsstöd för situationsförståelse och beslutsfattande -ledningsmetodutveckling inom t.ex. effektbaserad ledning -informationsöverföring i robusta sambandssystem med hög kapacitet -säkerhet i informationsnätverk mot exempelvis IT-vapen. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Beställare: Försvarsmakten, andra kunder är , , och samt företag inom försvarsindustrin, FMV. Samarbete: Universitet och högskolor i och andra länder, industrier samt försvarsforskningsinstitut i andra länder. Bakgrund: Den snabba tekniska utvecklingen ställer allt högre krav på människans förmåga att agera och fungera tillsammans med avancerade system. Inom området människa och teknik används såväl experimentell försöksverksamhet som teoretisk modellering och simulering. Miljöer som studeras sträcker sig från dykarens under vatten via ubåtar, fartyg, farkoster och människor på marken till flygarens. Syfte: Att studera människans interaktion, fysiologiska förutsättningar och begränsningar vilket görs med utgångspunkt från människans funktion och förmåga inom MSI (människa-system-interaktion), fysiologi, traumatologi och medicinsk akutvård. Med bredd på forskningen inom området skapas en samlad bild av de lösningar som krävs för att få väl fungerande system. -utformning av gränssnittet för olika operatörer -fysiologiska belastningar i skilda miljöer -traumatologi, akuta medicinska insats vid vapeninducerade skador. Beställare: Försvarsmakten och , företag inom försvarsindustrin. Samarbete: , sjukhus, universitet och högskolor både inom och internationellt. Operationsanalys, modellering och simulering Bakgrund: Ett effektivt resursutnyttjande och god kvalitet i underlag för beslut är viktigt såväl inom Försvarsmakten som inom andra områden i samhället. FOI bidrar i studier, analyser, metod- och modellutveckling till bra beslutsunderlag och ett effektivt resursutnyttjande. Man utvecklar metoder för trovärdig och kostnadseffektiv modellering och simulering. Syfte: Att med operationsanalysgrupper stödja verksamheter inom Försvarsmakten och bidra till systematik och kvalitet i underlag inför beslut.