rfr · GV0WRFR13 · 2008-03-31 00:00:00 — , nya ägare, ej Om man beaktar effekterna av stormen på avverkningarna i och bortser från nyblivna skogsägare i är avverkningarna högst bland skogsägare , något lägre bland nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag och ytterligare något lägre bland nyblivna skogsägare som inte yrkat avdrag. En jämförelse med skogsägare som inte har gjort något tillköp visar på en betydligt lägre avverkningsvolym bland dessa, i genomsnitt endast fast mått under bark per hektar och år (4,fast mått under bark per hektar 20002005) jämfört med fast mått under bark per hektar (framgår inte av figuren). Den något högre avverkningen under den kortare och näraliggande perioden för de skogsägare som inte gjort något tillköp beror huvudsakligen på stormen som har en påtaglig effekt på avverkningsvolymerna i . I figur 2 nedan visas virkesförrådet per hektar per . Det man kan läsa ut ur figuren, om konsekvenserna av stormen beaktas, är följande. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Skogsägare har högre virkesförråd än nyblivna skogsägare. Detta ger ett incitament till avverkningar och därmed motiv att utnyttja möjlighet till skogsavdrag. Nyblivna skogsägare som yrkar skogsavdrag har högre virkesförråd än de som inte yrkat skogsavdrag. Högt virkesförråd innebär mer avverkningsbar skog som i sin tur ger motiv att utnyttja skogsavdrag. (Nyblivna skogsägare i som inte har yrkat skogsavdrag avviker från denna tendens.) Virkesförråden per hektar minskar från söder mot norr vilket är naturligt med tanke på de varierande produktionsförutsättningarna. GENOMSNITTLIGT VIRKESFÖRRÅD PER HEKTAR DEN 31 DECEMBER 2005 I , OCH LÄN FÖR DE SKOGSÄGARE SOM KÖPT EN SKOGSFASTIGHET ÅR 2003 , nya ägare, avdrag , nya ägare, avdrag , nya ägare, avdrag , nya ägare, ej , nya ägare, ej , nya ägare, ej Som jämförelse kan anges att det genomsnittliga virkesförrådet per hektar för de skogsägare som inte förvärvat någon ytterligare fastighet uppgår till 94 m3sk/ha (skogskubikmeter per hektar) vilket är ca 28 m3sk/ha lägre än medelvärdet för samtliga ägargrupper och län på tillköpta skogsfastigheter (framgår inte av figuren). Resultatet visar inte helt oväntat på att man i första hand köper virkesrika fastigheter. Den genomsnittliga arealen skogsmark på tillköpta fastigheter uppgår till drygt 80 m3sk/ha jämfört med ca 130 m3sk/ha för de skogsägare som inte köpt någon skogsfastighet . Det är värt att komma ihåg att den senare siffran är ett genomsnitt för en eller flera fastigheter. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER I figur 3 nedan visas föryngringsåtgärder. Efter en slutavverkning är det nödvändigt, med en tidsfördröjning på ett eller , att enligt skogsvårdslagen vidta föryngringsåtgärder. Tidsglappet mellan de avverkningar som redovisas ovan och de redovisningar som redovisas här är väl kort för att detta samband ska framgå. Det är även svårt att se några tydliga skillnader mellan olika ägargrupperingar eller mellan länen. Om man bortser från vilka som yrkat respektive inte yrkat skogsavdrag verkar det närmast som om de nyblivna skogsägarna är mer aktiva eller åtminstone lika aktiva som skogsägare . Inom respektive ägargrupp kan det eventuellt utläsas en svag tendens till att föryngringsåtgärderna minskar från söder mot norr. En ägargrupp som markant avviker från övriga är nyblivna skogsägare i som yrkat skogsavdrag. GENOMSNITTLIGA FÖRYNGRINGSINSATSER, , PER HEKTAR OCH ÅR 20032005 I , OCH LÄN FÖR DE SKOGSÄGARE SOM KÖPT EN SKOGSFASTIGHET ÅR 2003 ha/ha/år , nya ägare, avdrag , nya ägare, avdrag , nya ägare, avdrag , nya ägare, ej , nya ägare, ej Norrbottten, nya ägare, ej Den genomsnittliga föryngringsytan per hektar och år för de skogsägare som inte köpt någon skogsfastighet är knappt per hektar och år vilket är betydligt lägre än för de undersökta skogsägare som köpt en skogsfastighet , med ca per hektar och år. Den genomsnittliga föryngringsytan för referensgruppen är knappt per hektar. Den lägre nivån kan vara reell men kan också bero på glömska. Den högre föryngringsytan för 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 de skogsägare som köpte en fastighet förklaras av den högre avverkningsnivån. I figur 4 nedan visas omfattningen av de röjningar som utförts enligt de svar vi fått vid telefonintervjuer med skogsägarna. Resultatet visar på en större aktivitet bland de nyblivna skogsägarna än bland skogsägarna . Det är inga enhetliga tendenser när det gäller skillnader mellan dem som yrkat skogsavdrag och dem som inte gjort det. Bland nyblivna skogsägare minskar röjningsaktiviteten från söder mot norr. Skogsägare i utgör därmed ett undantag jämfört med sina kolleger i och . GENOMSNITTLIG RÖJNING, MÄTT I HEKTAR, PER HEKTAR OCH ÅR 20032005 I , OCH LÄN FÖR DE SKOGSÄGARE SOM KÖPT EN SKOGSFASTIGHET ÅR 2003 ha/ha/år , nya ägare, , nya ägare, , nya ägare, , nya ägare, ej , nya ägare, ej , nya ägare, ej Den genomsnittliga röjningsytan för de skogsägare som inte köpt någon skogsfastighet är betydligt lägre jämfört med de skogsägare som köpte en skogsfastighet , per hektar och år (0,02 i genomsnitt för perioden 20002005) jämfört med per hektar och år. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 5.3.3 Kunskaper och inställning till skogsavdraget För att förstå utnyttjandet av möjligheten till skogsavdrag ställde forskarna frågor kring detta. Frågorna rörde i vilken omfattning skogsägaren vanligtvis får råd av en rådgivare när denne fattar beslut om omfattningen av avverkningar på sin fastighet eller råd om hur fastighetens ekonomi bör deklareras. Här framkom följande. Ungefär varannan av de undersökta skogsägarna uppger att de får råd, vanligen tämligen omfattande eller viss rådgivning om avverkningar. Det finns en viss tendens till att skogsägarna i i mindre utsträckning anger att de får råd om avverkningar; detta gäller framför allt skogsägare och nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag. Nyblivna skogsägare som inte har yrkat skogsavdrag uppger att de i betydligt mindre utsträckning än övriga undersökta skogsägare får råd om hur skogsfastighetens ekonomi ska deklareras. Detta skulle kunna indikera att de som har mindre rådgivning och mindre kunskap inte utnyttjar möjligheten till skogsavdrag lika mycket som de som har mer kunskap och mer rådgivning. Nyblivna skogsägare som inte yrkar avdrag i skiljer sig från sina kolleger i och genom att i betydligt mindre utsträckning be om råd vid upprättandet av en deklaration. För att undersöka skogsägarnas kunskaper om skogsavdraget presenterades fyra olika påståenden i samband med telefonintervjuerna. Skogsägaren ombads att bedöma om respektive påstående var rätt eller felaktigt. Tre svarsalternativ angavs: Rätt, fel, vet ej. Det bör återigen framhållas att svarsfrekvensen var relativt låg. Ungefär varannan skogsägare svarade inte eller kunde forskarna av olika anledningar inte få kontakt med. Det första påståendet, som är riktigt, är att Skogsavdrag innebär att beskattningen av en del avverkningsintäkter flyttas till tidpunkten för fastighetens försäljning. I och är tendensen mycket tydlig; andelen skogsägare som svarar vej ej är lägst bland skogsägare (ungefär en av fyra) och högst bland nyblivna skogsägare som inte yrkar skogsavdrag (ungefär två av tre). I är tendensen den motsatta och dessutom är det färre som svarar vet ej (ca 30 jämfört för de båda övriga länen.) Bland personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet är det som uppger att de inte vet svaret på påståendet. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Beträffande andelen rätt svar bland de skogsägare som anser sig veta är den i de två nordliga länen högst bland skogsägare och nyblivna skogsägare som yrkar avdrag och lägre bland nyblivna skogsägare som inte yrkar skogsavdrag. I är andelen hög för skogsägare medan nyblivna skogsägare oavsett om de yrkat avdrag eller inte i större utsträckning svarar fel. De personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet svarar rätt i ungefär samma utsträckning som de skogsägare som köpte en skogsfastighet (67 jämfört ). Det andra påståendet, som är riktigt, är att Rätten till skogsavdrag uppkommer i samband med köp av en skogsfastighet. Andelen skogsägare som svarar vet ej är betydligt lägre på detta påstående jämfört med det föregående (i genomsnitt 20 jämfört ). Det finns skillnader mellan ägargrupperna inom länen men det är svårt att urskilja några enhetliga tendenser för de tre länen. Ingen av de personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet svarar vet ej på påståendet. Andelen skogsägare som svarar rätt på det andra påståendet är högt, . Inte heller för dessa svar går det att urskilja några enhetliga tendenser mellan de olika ägargrupperna och länen. Bland de skogsägare som övervägde att köpa eller har köpt en skogsfastighet svarar rätt på påståendet. Det tredje påståendet, som är felaktigt, är att Det sammanlagda skogsavdraget får maximalt uppgå till av anskaffningsvärdet (priset) för skogen. I genomsnitt för samtliga ägargrupper och län uppger att de inte vet vilket det rätta svaret är på detta påstående. Återigen gäller för och att detta i betydligt större utsträckning gäller för nyblivna ägare som inte yrkat skogsavdrag jämfört med de båda övriga ägarkategorierna. I är andelen vet ej-svar störst bland nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag. Bland personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet är det jämfört med dem som köpte en skogsfastighet en relativt låg andel, , som uppger att de inte vet svaret på påståendet. I genomsnitt för samtliga skogsägare och län svarar tre av fyra rätt på det tredje påståendet. Det är dock påtagliga skillnader mellan länen. I är det av de nyblivna skogsägarna som svarar rätt. I är det framför allt skogsägare samt nyblivna skogsägare som inte yrkar skogsavdrag som svarar rätt, . I är det framför allt skogsägare samt nyblivna skogsägare som yrkar skogsavdrag som svarar rätt, . Bland de skogsägare som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet svarar rätt på påståendet. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER Det fjärde påståendet, som är felaktigt, är att Vid försäljning av en avverkningsrätt (rotpost) får maximalt av intäkten yrkas som skogsavdrag. Nästan varannan skogsägare som telefonintervjuats är osäker på om vilket det rätta svaret är på denna fråga. Osäkerheten är störst bland nyblivna skogsägare i och . Bland personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet uppger var tredje att de inte vet svaret på påståendet. Ungefär tre av fyra skogsägare svarar rätt på det fjärde påståendet. Det är återigen svårt att urskilja några enhetliga tendenser mellan ägargrupperingarna eller länen. De personer som övervägde att köpa eller hade köpt en skogsfastighet svarar rätt i större utsträckning på detta påstående än de skogsägare som köpte en skogsfastighet (86 jämfört ). Sammanfattningsvis kan konstateras att en påfallande stor andel av de skogsägare som besvarat telefonintervjun är osäkra på om vilket det rätta svaret är på påståendena. Bland dem som anser sig veta är det omkring tre av fyra skogsägare som svarar rätt. Personer som överväger att köpa eller har köpt en skogsfastighet verkar ha något bättre kunskaper om skogsavdraget. Sämst är kunskapen om när skogsavdraget läggs tillbaka för beskattning. Bäst är kunskapen om att rätt till yrkande av skogsavdrag uppstår vid köp av en fastighet. Skogsavdragets inverkan på beslutsfattandet Skogsägarna tillfrågades även om vilken betydelse skogsavdraget hade för deras beslut: 1.att köpa en skogsfastighet , 2.om finansieringen av köpet, respektive 3.om avverkningar efter köpet. Svarsalternativen är Nej, inte alls, Kanske, något, Ja, till viss del eller Ja, i hög grad. Bedöm i vilken grad skogsavdraget påverkade ditt beslut att köpa din skogsfastighet. Nya skogsägare som inte har yrkat skogsavdrag skiljer sig från de övriga skogsägarna som köpt en skogsfastighet genom att det är större andel som anser att beslutet inte alls eller kanske något påverkat beslutet. Skogsägare i som köpt sin första fastighet skiljer sig genom att de i betydligt större omfattning än skogsägare i de övriga länen anser att skogsavdraget haft åtminstone en viss inverkan på beslutet att köpa. Personer som överväger att köpa eller som köpt en skogsfastighet svarar likartat som skogsägarna i som köpt en fas- 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 (För skogsägare är det ingen påtaglig skillnad mellan länen.) Bedöm i vilken grad skogsavdraget påverkade finansieringen av köpet. Nya skogsägare som inte har yrkat skogsavdrag skiljer sig från de övriga skogsägarna som köpt en skogsfastighet genom att de anser att finansieringen inte alls eller kanske något påverkats av skogsavdraget. Detta är i överensstämmelse med svaren på föregående fråga. Personer som överväger att köpa eller som har köpt en skogsfastighet verkar ha samma uppfattning. Samma tendens som ovan återfinns även för finansieringsbeslutet för nyblivna skogsägare i som har yrkat avdrag, dvs. att finansieringen av fastigheten för många påverkas av skogsavdraget. Bedöm i vilken grad skogsavdraget påverkade avverkningsvolymen efter köpet. Föga förvånande med tanke på de resultat som redovisats ovan visar resultatet att många nyblivna skogsägare som inte har yrkat avdrag anser att skogsavdraget inte alls eller kanske, något påverkat avverkningsbeslutet. Personer som överväger att köpa eller som köpt en skogsfastighet svarar likartat som flertalet övriga skogsägare som har köpt en fastighet , dvs. att avdraget kanske något eller till viss del har påverkat avverkningsbeslutet. Nyblivna skogsägare i som yrkat skogsavdrag skiljer ut sig genom att många anger att avverkningsbeslutet påverkats av skogsavdraget. Sammanfattningsvis tyder resultatet på att skogsägare och även nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag anser att skogsavdraget har en viss inverkan på beslutet att köpa en skogsfastighet, finansieringen av köpet och avverkningsbeslutet efter köpet. Nyblivna skogsägare som inte har yrkat skogsavdrag menar i betydligt större utsträckning att skogsavdraget har ett begränsat inflytande, vilket är naturligt med tanke på att flertalet ägare i denna kategori ärvt eller fått fastigheten. Personer som köpt eller funderade på att köpa en skogsfastighet anser genomgående i något större utsträckning att skogsavdraget påverkar beslutet om köp, finansiering eller avverkning. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 5.3.4 Användning av skogsavdrag Skillnader mellan skogsägare och nyblivna skogsägare Det är, som framgår av figur 5, en markant skillnad mellan skogsägare och nyblivna skogsägare. Nyblivna skogsägare yrkar avdrag i betydligt lägre utsträckning. En jämförelse mellan tidigare skogsägare och nyblivna skogsägare som yrkat avdrag visar att en något större andel utnyttjat avdragsutrymmet för den förstnämnda gruppen, för skogsägare , jämfört med för nyblivna skogsägare. Skillnad mellan södra och norra Som framgår av figur 5 finns det en klar tendens till att yrkat skogsavdrag minskar från söder till norr, särskilt för nyblivna skogsägare. Skogsägare som äger en skogsfastighet har möjlighet att yrka skogsavdrag i snabbare takt vid rationaliseringsförvärv. Samma geografiska skillnad återfinns för yrkat skogsavdrag i samband med rationaliseringsförvärv som för yrkat skogsavdrag utan rationaliseringsförvärv. I är det av skogsägarna som yrkat skogavdrag som gör detta i samband med rationaliseringsförvärv. Detta kan jämföras i och i . Det är ingen större skillnad mellan de tre länen i utnyttjandet av avdragsutrymmet för skogsägare . För nya skogsägare är det inte heller någon större skillnad i andelen av skogsavdragsutrymmet som utnyttjas. Det är dock värt att notera att andelen är högst för , jämfört för och för . 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 ANDEL SKOGSÄGARE SOM YRKAT SKOGSAVDRAG I , OCH LÄN En analys av skogsägare som har köpt ytterligare en fastighet visar att de geografiska skillnader som forskarna tidigare observerat minskar. Andelen som yrkat skogsavdrag uppgår för till och för de båda övriga länen till 65 respektive . Den mest påtagliga skillnaden är att belåningen bland dem som har köpt sin fastighet ungefär fördubblas jämfört med hela gruppen av skogsägare . Detta är logiskt med tanke på att de köpt och inte ärvt eller fått fastigheten. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER Skillnad beroende på köp eller arv/gåva Motsvarande analys av skogsägare som köper en skogsfastighet visar inte heller på några större skillnader jämfört med dem som ärvt eller fått en skogsfastighet. En skillnad är dock att de köpta fastigheterna i och har en något mindre skogsareal än de som ärvts eller mottagits som gåva. Som väntat är lånen högre på de köpta fastigheterna. Det är intressant att konstatera att det inte går att urskilja någon enhetlig tendens vad gäller belåningen. Nyblivna skogsägare som köpt sin fastighet och som yrkat skogsavdrag skiljer sig i lånehänseende marginellt () från dem som ärvt eller fått fastigheten. Nyblivna skogsägare som köpt sin fastighet och som inte yrkat skogsavdrag skiljer sig däremot påtagligt från dem som ärvt eller fått sin fastighet. I är lånen ca högre. Detta kan åtminstone delvis förklaras av att arealen skog i genomsnitt är större. I och gäller motsatsen. Lånen är påtagligt lägre, . Skogsarealen är också mindre. Skillnad beroende på kön Forskarna har delat upp materialet efter kön, dvs. kvinnor bildar en undergrupp och män en annan. Forskarna har för var och en av dessa grupper studerat andelen som yrkat skogsavdrag och därvid beaktat om de är skogsägare respektive nyblivna skogsägare som de beaktat länstillhörighet. De har också räknat ut ett vägt medelvärde för yrkande av skogsavdrag för kvinnor respektive män. Forskarna utgår från detta i sin framställning men kommenterar också eventuella skillnader mellan länen. Andelen män bland skogsägare som yrkar skogsavdrag är något högre än motsvarande andel för kvinnor, 68 jämfört , se tabell 12. Samma tendens finns även bland nyblivna skogsägare. Andelen män som yrkar skogsavdrag är 50 jämfört för kvinnor. Föga förvånande framgår av resultatet de skillnader som finns mellan skogsägare och nyblivna skogsägare. De geografiska olikheterna består också. ANDELEN (%) KVINNOR RESPEKTIVE MÄN SOM YRKAT SKOGSAVDRAG En trolig förklaring till den skillnad som noteras är olika åldersstruktur för kvinnor respektive män. Eftersom kvinnor i regel lever än män är det troligt att det bland kvinnor finns en överrepresentation av äldre kvinnor, många av dem änkor. Bland nyblivna skogsägare är det således troligt att det finns en stor andel kvinnor som ärvt fastigheten efter mannens bortgång. Forskarna har dock inte gått vidare i denna analys. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 Skillnad beroende på boende Forskarna har även gjort ett försök att analysera skillnader mellan åbor och utbor beträffande yrkande av skogsavdrag. Eftersom forskarna inte har haft någon direkt uppgift om skogsägaren bor på sin fastighet eller inte har de gjort en gruppering beroende på adresserna. I de fall det klart framgår att det rör sig om en gatuadress i en tätort har forskarna fört dessa skogsägare till kategorin utbor. Om adresserna tyder på en gårdsadress har forskarna klassificerat skogsägarna som åbor. I de fall där det rått osäkerhet har forskarna avstått från att göra en gruppering och dessa skogsägare ingår då inte i analysen. Andelen skogsägare som bor på fastigheten och som yrkat skogsavdrag uppgår till . Motsvarande andel bland utborna är lägre. Motsvarande skillnad återfinns bland de nyblivna skogsägarna, se tabell 13. Det är inte för någon av grupperna några påtagliga skillnader mellan länen utom för utbor bland skogsägare där andelen som yrkar skogsavdrag i är betydligt större än för övriga grupper. ANDELEN (%) ÅBOR RESPEKTIVE UTBOR SOM YRKAT SKOGSAVDRAG 5.3.5 Skogsägare som använder skogsavdrag jämfört med dem som avstått från att yrka m.fl. Vilka skogsägare som använder skogsavdrag jämfört med dem som yrkat respektive avstått från att yrka skogsavdrag framgår av följande tabell. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER SKILLNADER MELLAN SKOGSÄGARE SOM YRKAT AVDRAG JÄMFÖRT MED SKOGSÄGARE SOM INTE YRKAT SKOGSAVDRAG I , värv (1) Skogsägare som har yrkat skogsavdrag i och utmärks jämfört med dem som inte yrkat avdrag för en något högre köpeskilling, skogsarealen är större och taxeringsvärdet per hektar högre. Motsatsen gäller i . Den totala lånesumman är betydligt högre, även räknat som andel av fastighetens pris är andelen högre bland skogsägare som yrkat skogsavdrag jämfört med dem som inte gjort det. En tendens återfinns till innehav av något fler fastigheter i och (i återfinns ingen skillnad) för de skogsägare som yrkat skogsavdrag jämfört med dem som inte gjort det. 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER 2007/08:RFR13 En mindre andel är höginkomsttagare i och bland de skogsägare som har yrkat skogsavdrag jämfört med dem som inte yrkat avdrag. För finns inte någon påtaglig skillnad. De skogsägare i denna grupp som har yrkat skogsavdrag utmärks jämfört med dem som inte yrkat avdrag för en påtagligt högre genomsnittlig köpeskilling. Föga förvånande har de också något högre genomsnittlig skogsareal. Det genomsnittliga taxeringsvärdet är dock något lägre för dem som yrkat avdrag jämfört med dem som inte yrkat avdrag. En påtagligt högre total belåning och belåningsandel är utmärkande för dem i denna grupp av skogsägare som yrkat skogsavdrag jämfört med dem som inte yrkat avdrag. Detta skulle eventuellt kunna förklaras av ett behov att avverka för att finansiera köpet vilket ger möjlighet att yrka skogsavdrag. Nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag utmärks jämfört med dem som inte yrkat avdrag för en högre andel höginkomsttagare i och . Både skogsägare och nyblivna skogsägare som yrkat skogsavdrag utmärks för en hög belåning, både totalt och som andel av priset för fastigheten. Detta stöder förklaringen ovan om att de som har hög belåning har större behov av att minska skulderna genom inkomster från avverkning, vilket leder till ökade möjligheter till skogsavdrag. Samma tendens gäller för köpeskillingen och genomsnittlig skogsareal utom för skogsägare i . 5.4 Kommentarer och slutsatser 5.4.1 Kommentarer till hypoteser I avsnitt 5.2.3 redovisades sex hypoteser som forskarna formulerat. Forskarnas kommentarer kring resultaten av prövningen av hypoteserna redovisas i det följande. Avverkningsvolymen ökar efter förvärvet av en skogsfastighet. En jämförelse av gruppen skogsägare som köpt en skogsfastighet och yrkat skogsavdrag och skogsägare som inte köpt någon ytterligare skogsfastighet visar på en högre avverkningsvolym för den förra gruppen. Det är ur skattesynpunkt fördelaktigare att sälja en virkesrik fastighet framför att först avverka och sedan sälja fastigheten. Köparen behöver finansiera köpet vilket avverkningar kan bidra till. 2007/08:RFR13 6B5 SKOGSAVDRAGET OCH DESS EFFEKTER ren till avverkningar och underlättar köparens finansiering av köpet. Hypotesen styrks därmed av resultatet. Skogsvårdsaktiviteten ökar med en viss fördröjning efter köpet av en skogsfastighet. Skogsavdragets betydelse för skogsvårdsinsatserna låter sig knappast testas av materialet eftersom det inte funnits tillgång till efter förvärvet av skogsfastigheten . Ökade avverkningar leder till kravet på och önskemål om ökad skogsvårdsaktivitet. är det ur skattesynpunkt fördelaktigare för säljaren att investera i skogsvård som på en perfekt fastighetsmarknad leder till ett högre pris för fastigheten. Ur likviditetssynpunkt är det dock mer motiverat med skogsvård efter att ha fått de inkomster som en avverkning genererar. Hypotesen kan varken förkastas eller bekräftas av detta material. Personer som har köpt en skogsfastighet utnyttjar i större utsträckning möjligheten till skogsavdrag än personer som ärvt eller fått en skogsfastighet.