rfr · GV0WRFR16 · 2008-04-01 00:00:00 — Frågan gällde ju vad planerar i det här avseendet. När det gäller . Men det vet inte jag. Ordföranden: Det var inte ett så uttömmande svar, men det får vi kanske nöja oss med för tillfället. , Kommuner och Landsting: Jag fick också en fråga av . Rent generellt kan man säga att för kommuner och landsting, eller kommunerna, som ju har ett stort vägnät under sitt ansvar, är det här väldigt aktuella frågor. av kommunerna har ju drabbats av översvämningar och en tredjedel av skred och ras. Det finns en viss beredskap för att hantera de akuta åtgärderna, men just det här förebyggande arbetet är något som är bristfälligt. Vi har ett stort underhållsberg även på det kommunala vägnätet. Finansieringslösningarna när det gäller de här akuta frågorna, och när det gäller försäkringsfrågorna, är en angelägen fråga där vi har tyckt att vi behöver se över det statliga stödet. Vi har tyckt att det här är extraordinära åtgärder som på något sätt måste hanteras utanför den principiella kompetensfördelning vi har. Man bör rimligen inse att det är många kostnader som det här ligger i. Det är både på väg- och vattensidan samt bebyggelsen och på infrastrukturområdet. En lösning när det gäller det kommunala vägnätet är ju kommunala gatuavgifter, som vi har drivit för att på något sätt få in det här med drift och underhåll som en viktig hantering av kapitalet. Kommunala gatuavgifter, men också ett ökat anslag till transportinfrastrukturen och kollektivtrafiken framöver, är alltså oerhört viktiga aspekter. (): Jag har två frågor, och jag riktar dem till från . Du sade att de största satsningarna ligger i att säkra de befintliga järnvägarna. Jag skulle vilja veta vad det innebär mer konkret. Kommer till exempel krav att ställas som innebär att delar av de här befintliga banorna kommer att behöva dras om? Sedan kommer jag till kanske den viktigaste frågan av alla: Kan man som tågresenär och som tågoperatör känna sig trygg i inventerings- och förstärkningsarbetet? Med andra ord: Kan man även fortsättningsvis tryggt känna att man kan ta tåget trots konsekvenserna av de här förändrade klimatförhållandena? , : Jag börjar med den sista frågan. Det kan man definitivt göra. Att jag anser att åtgärderna i det befintliga nätet är det största är ju för att det befintliga nätet är det absolut största nätet. De åtgärder som jag pratar om i det befintliga nätet, och som vi nu successivt ska inventera och riskbedöma, är normalt sett rätt ordinära åtgärder. Det handlar om förstärk- ningar av trummor, om att ta hand om diken och dräneringar och om att titta med lite banmästarögon. Det handlar till stor del alltså inte om att bygga nya banor utan om att ta hand om de befintliga men ändå ha respekt för att de här banorna är byggda för väldigt länge sedan och att tiden har gjort sitt till. Får vi dessutom mer vatten och nederbörd ökar riskerna. Trots att vi har ett antal incidenter med ras och skred är, som jag sade tidigare, naturolyckor som leder till dödsfall oerhört sällsynta. Man får gå väldigt långt tillbaka för att hitta sådana. Vi har ju ändå en kontinuerlig, fortlöpande, besiktningsverksamhet för våra anläggningar och många säkerhetssystem. Så jag anser definitivt att järnvägen är ett av de säkraste sätten att transportera sig på. (): Jag skulle vilja vända mig till . Det förs så mycket diskussioner om regionförstoringar . Du nämner att vi kanske skulle behöva ompröva mål och regionförstoringar. Skulle du kunna utveckla det lite grann? , Rikstrafiken: Det har ju varit en politik sedan ganska länge att regionförstoring har varit lite av ett politiskt mål. Regionförstoring innebär ju att resa längre. Det innehåller flera olika saker. En del är att människor ska kunna bo kvar där de bor. De ska inte tvingas flytta utan ha möjlighet att pendla till arbete när verkligheten förändras. Det är uppenbart och lätt att förstå varför man kan ha politiska mål om detta. En annan del av regionförstoring handlar om att man förbättrar kommunikationer om människor flyttar längre från arbetet för att tillgängligheten har förbättrats. Det är ju mycket mer problematiskt om vi investerar så att människor sprider ut sig geografiskt. Framför allt är detta ett problem om vi subventionerar den här utvecklingen. Om människor själva får bära kostnaden och inser att resor kommer att bli dyrare kanske det är deras eget val. Men om samhället stöder det här genom att subventionera priser och annat, som vi ofta gör, är detta inte alls en självklar politik. Jag tror att det här är något som man inom politiken kommer att få fundera på : avvägningen mellan möjligheterna att bo kvar och vilka utmaningar klimatpolitiken ställer oss inför . Jag tror inte att vi kommer att ha svenska mål om regionförstoring , och vi är lite ovanliga i världen genom att ha den typen av målsättningar. Vice ordföranden: Då har alla fått ställa sina frågor. Jag vill bara kort avsluta det här genom att naturligtvis tacka alla föredragshållare. Jag vill också passa på att tacka alla andra som har varit här och lyssnat. Det är ju även en viktig del att vi under pausen får möjlighet att utbyta tankar och föra samtal. Jag tror att det här är ett ämne som vi får all anledning att återkomma till framöver. Klimatfrågan är ju levande i allra högsta grad, och infrastrukturen ska anpassas efter de förutsättningar vi har framöver. Jag tycker också att det finns något annat intressant. Jag skrev några anteckningar här. Det gällde just det här med samverkan över olika sektorer. Lite skämtsamt kanske man kan konstatera att i det här sammanhanget får det absolut inte vara stuprörstänkande. Det ska nog vara lite mer tänkande på bredden för att ta hand om de problem som vi står inför när det gäller vattenflöden och andra saker. Jag tycker ändå att det här bådar gott. Vi har haft en kreativ diskussion. Vi får som sagt återkomma till det här. Gör gärna inspel till oss riksdagsledamöter. Det här är ett kunskapsinhämtande som vi har haft , men har vi etablerade kontakter. Så återkom gärna i andra sammanhang, så får vi fortsätta diskussionerna. Tusen tack för ! 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden 2006/072007/08 En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag offentliga utfrågning på temat hiv/aids (Omtryck, tidigare utgiven som 2006/07:URF4) Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet offentliga utfrågning på temat våld mot Uppföljning av hur stormen hanterats inom Utvärdering av försvarspolitiska beslut Öppet seminarium om attityder till skatter Forskning och utveckling inom försvarsutskottets Uppföljning av Kriminalvårdens behandlingsprogram för män som dömts för våld i nära relationer Offentlig utfrågning om tillstånd för digital marksänd tv Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att låta transportsektorn omfattas av ett system med handel av Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns Äldreförsörjningsstödet i dagspressen 20022007