rfr · GV0WRFR17 · 2008-05-01 00:00:00 — Där måste vi vara mycket mer innovativa. Hur ska det se ut framöver? Vi ska måla upp bilder av problem som folk verkligen vill vara med om att lösa! Verktygen må vara kemi, hjärnforskning, fysik eller någonting annat. Jag vill tro att vi behöver formulera en spännande utmaning. kommer att dö av dragspel. Det var kul sagt, men jag är inte så säker på att du kommer att göra det. Som svar till både och kan jag säga att i och har man tittat på åldringar och hur man kan få dem aktiva. De kom i gång och började prata när det plötsligt kom över någon släkting som kunde norska. Det finns exempel även från där vi har haft väldigt många köpmän och starka knytningar till handel och sjöfart. Det är klart att dessa gamla göteborgare under sin aktiva period gick på 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 Men är det nog Engelska flottan har siktats vid Vinga som det är roligt att lyssna på. Du, , får nog fundera på vad du lyssnade på i din ungdom, vad som gav starka känslor. Jag vet inte när du hittade din hälft, men sådant sätter sig starkt och kommer tillbaka. Det innebär att individualisering är självklart. Det finns mycket forskning som visar att man inte lyssnar på samma musik, man mår inte väl av samma musik, utan man mår väl av olika typer av musik och stimuleras av olika aktiviteter. har vi fokuserat mycket på musik, men det finns också många andra konstformer som är viktiga. Film är viktigt. Film kan få oss att gråta utan att vi är ledsna på något sätt. Kvinnofrågan är intressant. Jag har startat en vetenskapsfestival i . Några av er har varit där. Vi möter ungefär 100 000 personer , och då talar vi vetenskap ute på torg och gator. Det är en framgångssaga, och vi möts över hela område. var en väldigt viktig inspiratör för mig . Vi har sagt att vi måste vara målgruppsorienterade, och det måste man även vara när det gäller kulturen. Man måste tänka på målgrupp, och det tänker vi på i festivalen. Som gentekniker har jag haft många möten och samlingar om fosterdiagnostik och allt möjligt, och det finns en grupp som är så lättlockad att man inte ens behöver annonsera. De kan lukta sig till att det är ett föredrag på gång. Vad är det för grupp i samhället? Jo, det är medelålders, offentliganställda kvinnor. De är kulturbärare. De går på allting som anordnas och är på något sätt basen i detta. Sedan måste vi göra saker för att locka 35-åriga killar, och även om vi försöker med vetenskap och golf, vetenskap och segling eller vetenskap och fotboll så blir det nja. Här har vi alltså generellt sett något att fundera över: målgrupp och tankarna på individualitet. Om jag generellt sett skulle vilja medverka till någonting är det förstås att man måste kunna se att det finns en kapacitet också hos äldre över 65. Inte hos alla jag tror att detta kan bli svårt också politiskt framöver, för många är trötta. Vi vet att många är trötta redan . Några är trötta redan och avundas mig som börjar närma mig pensionsåldern, men jag säger: Du vet inte hur det känns när man kommer upp i den här åldern. Jag känner inte att jag skulle vilja sluta jobba , utan jag skulle nog vilja fortsätta att bidra. Det gäller alltså att hitta former för att kunna bidra längre upp och se att vi ändå sitter på kunskap som kan vara värdefull för samhället. Det är en attitydfråga som är väldigt viktig att hantera. (): Jag har en fråga till . Har du någon uppfattning om vad effektivare högre utbildning, viss inskränkt valfrihet och bättre matchning kan ge i pengar eller arbetsår? Det finns naturligtvis en gräns för hur långt det kan drivas men i rimlig omfattning? Vad finns att vinna på en måttlig förbättring i det avseendet? Du säger att högre utbildning leder till snabbare etablering på arbetsmarknaden. Ja, det gör det. Men när det gäller vissa gymnasiala yrkesutbildningar, till exempel omvårdnadsprogrammet, har vi uppenbart färdigutbildade ung- 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR Det kan ändå ta för dem att få en heltidstjänst med hyggliga villkor i en sektor som skriker efter utbildad arbetskraft. Det måste vara ett stort slöseri! Det finns ett antal andra gymnasiala yrkesutbildningar som också har sådana problem, men problemen är större för de kvinnodominerade. Har du någon uppfattning om vad som finns att hämta hem med en bättre övergång? (): tog upp de många förtidspensionerna i . Det handlar om unga förtidspensionärer där vi är extrema jämfört med många andra länder. Givetvis finns det en vinst individuellt, men det kommer att behövas fler insatser och bli kostsamt för samhället att få dessa att återinträda i arbete i någon form. Det måste dock ändå bli hälsovinster och en total samhällsvinst att få så många som möjligt tillbaka. Därför är det ändå värefullt för samhället att satsa på detta, vilket regeringen gör . Det var det ena. Du talar också om att vi behöver få fler barn i samhället. Vi vet att till exempel har väldigt låga födelsetal. Hur skulle man kunna stimulera detta? Vi vet att tiden är knapp och att stressen pågår. Det krävs ganska mycket. Hur skulle vi kunna stimulera denna sektor från vår sida? Namnlös frågeställare: Det har varit intressant att lyssna på er. Jag undrar när jag sitter här och lyssnar hur vi ska göra rent praktiskt. pratade om att vi ska dansa mer i sjukvården. Vidarkliniken har dans som en behandlingsmetod, men rent konkret handlar sjukvård oftast om akutåtgärder, att släcka bränder. Det kan vi inte sluta göra, men hur ska man kunna implementera den forskning och kunskap som finns på ett bättre sätt? Det är min känsla. Vad kan vi göra mer praktiskt? (): Man blir ganska skakad när man hör det som lyfte fram, att unga människor går en utbildning i omvårdnad till exempel och sedan inte får jobb som samhället bara ropar efter denna kompetens. Men min fråga är: Vad har vi för åtgärder att föreslå? Hur ska det gå till rent praktiskt? Hur skulle ni se på att man inför en generell översiktlig kurs i kulturkompetens, eller kalla det humaniora eller vad ni vill, oavsett om man har en inriktning mot medicin, ekonomi eller juridik på högskolenivå? Skulle det vara en framkomlig väg för att helt enkelt vidga vårt humanistiska perspektiv och vår förståelse för det som är kultur och bildning i en vidare mening? : Jag kommer att göra besviken. Jag kan inte leverera några siffror på hur mycket man skulle kunna hämta hem genom de här åtgärderna. Den som har jobbat mest med det här hos oss är , som är närvarande här på framtidsdagen genom sin nya skrift om just de här frågorna. Han har tittat en del på det. Jag får gå hem och läsa på innan jag ger något definitivt svar. På samma sätt som det går att hämta hem mer av skatteår och förlänga arbetslivet i slutet av karriären så finns det samma potential här. Totalt sett betyder det väldigt mycket för finansieringen av den offentliga sektorn i den mån man tycker att det är ett problem. Det är djupt problematiskt och egentli- 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 Sedan tycker jag allmänt sett att de som genomgår tertiärutbildning har påfallande korta övergångstider jämfört med dem som inte utbildar sig. Det är helt uppenbart att om det här är vanligt förekommande är det någonting som man absolut borde göra någonting åt. Även om det kan ta tid att få en heltidsanställning med ett fast kontrakt behöver det inte betyda att man inte har varit i arbete i sitt yrke. Men jag tror att även här behöver vi på många områden titta på hur vi avtalar om anställningskontrakt. är här i publiken, och vi hade ett seminarium kring kvinnor och vetenskap. På högskoleområdet är det uppenbart att här är universitets- och högskoleförordningen föråldrad. Den motsvarar inte de krav som både anställda och universitet har på välfungerande karriärvägar. Det har kommit utredningar i den vägen. Jag tror att man på detta specifika område kan göra en hel del för att förbättra karriärvägarna. Jag kan tänka mig att man skulle kunna göra det även på andra verksamhetsområden. Jag tror att man behöver göra många saker för att förbättra kommunikationen mellan vetenskap och politik. När jag satt i välfärdsbokslutet föreslog vi ett socialpolitiskt råd, och det är glädjande att det nu införts av regeringen. Jag tror att man behöver den typen av någorlunda fasta institutioner med roterande medlemskap från vetenskapssamhället för att luckra upp det här. : Personalförsörjning är ju en nyckelfråga för oss. Jag minns när högkonjunkturen kom förlorade man på sjukhemmen hela personalen på en avdelning . Det var oerhört kostnadskrävande och ledde till dålig vårdkvalitet. När man då frågade dem varför de lämnade kunde många säga: Vi har inget inflytande i vården. Vi känner inte att vi får någon vidareutbildning. Det är mycket en organisationsfråga. Jag tror att vi kan rätta till situationen på många av de här punkterna, men till syvende och sist kommer det ändå att mycket bero på vilken chef man hamnar under. Vi måste handplocka bra chefer. I mycket är det en lönefråga, glöm inte det. Det är ett väldigt lågavlönat yrke oavsett på vilken nivå man är inom äldrevården. När det gäller om vi ska utöka humaniora tror jag, och talar jag som läkare, att mycket som brister gäller den medicinska kompetensen. Man hamnar i så svåra situationer i vården. Varje moment är ett etiskt dilemma. Det sliter så hemskt på en om man inte också behärskar medicinska faktorer. Jag vädjar till er att även tänka på utbildningar. Vi kan inte bara dansa, utan vi måste verkligen ha kompetens på våra utbildningar. Sköterskekompetensen har förbättrats avsevärt, liksom forskningen. Sedan vill jag ta upp en brännande fråga. Det är privat respektive sjukvård inom äldrevården. Vi har svårigheter att få ut våra elever till det jag kallar sjukhemmen, särskilda boenden. Ni måste se till att i de kontrakt som skrivs med de privata vårdgivarna ett kontrakt kan vara på 60 sidor men rymmer ingenting om undervisning och forskning stadgas att vi kan skicka ut våra elever så att de får jobba med det. Det är en klar brist . Vi måste få forska kring de här patienterna. 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR Sedan tycker jag att det finns behov av att forska kring effekten av privat kontra vård när det gäller effekten på patienten. Det finns ingen forskning gjord som utvärderar de här stora systemen. Det finns behov av att få i gång det. : Vad göra egentligen? För att inte bli missuppfattad kan jag säga att jag själv har varit med i min forskargrupp om att ta fram en förlaga till ett läkemedel som utvecklas i . Jag är givetvis positiv till att man tar fram nya läkemedel för att bota människor. Jag tror att sjukvården måste kompletteras. Jag ser att vi inte kan öka ohälsan i samhället därför att vi då inte har råd med sjukvård framöver. Jag tror att det är så enkelt. Vi måste jobba med både förebyggande hälsovård och att komplettera sjukvården. Ja, jag tror att det måste, i och med att det här är gränsöverskridande forskning av delvis ny karaktär, finnas belöningssystem för att man ska gå in i denna typ av forskning. Annars fortsätter man inom kemi, fysik och medicin eller annat och belönas för allt smalare och smalare studier. Det är en typ av studier som är smala för vi måste kunna mäta de biologiska effekterna, och det är väldigt tekniskt avancerat att göra. måste vi förstå de kulturella komponenterna. Så en ny typ av verksamhet behövs. Det är alltid i dessa sammanhang svårt att säga att man behöver nytt stöd, men på något sätt måste man hitta former för att stimulera den här typen av forskning. Finn (): (Ohörbart, inget ljud) Hur medveten är man i vårt land om denna internationella forskning? Hur är det med forskningsfinansiärerna? Är man med på båten eller inte? (): Jag har ingen enkel fråga. Det är många med mig i den här åldern som funderar över ålderdomen. Man blir fundersam när man får de här krisrapporterna. Framför allt handlar det om integritetsfrågor och självbestämmande. Då tänker jag på den svåra etisk-moraliska frågan om att själv bestämma över livets slut. Tänker ni för det är ju ett etisk-moraliskt problem att det finns risk för att det som alternativ blir realitet? (): Jag tänker ta upp den mycket klara markeringen av behov av evidens, inte bara i medicin och i vård utan också i politik, evidensbaserad politik är något att sträva efter. Men min fråga blir följande. beslöt att pensionsåldern skulle vara . (Ohörbart, inget ljud) skulle vinna . Vore det inte något att överväga? (): Det var mycket intressanta föredrag och också många bra svar och frågor. Jag leder gruppen för kultur och hälsa här i . Jag har jobbat mycket med sjukvårdsfrågor, och jag har saknat investeringsperspektiv i sjukvården. Det handlar också om äldreomsorgen. Hur kan vi fokusera om till att mycket mer arbeta förebyggande? (Ohörbart, inget ljud) : och det är väldigt intressant om man kommer från vårdföretag. 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 (): Jag har en fundering kring sambandet mellan äldre i eget boende och kost och hälsa. Jag tror att det är ett växande problem där just kosten i vardagen för dem som bor i eget boende är ett problem. (): Det har nämnts lite om arbetskraftsinvandring i . Det är väldigt många invandrare som blir pensionerade. Kultur är ju väldigt viktig i våra liv. Hur blir det med invandrare? Min fråga är: Hur kommer dessa invandrares behov av att kunna använda sitt språk och ta del av sin kultur att mötas? Hur är det med deras språk när de hamnar på sjukhus eller äldreomsorg? Är det viktigt att de har möjlighet att kommunicera på sitt eget språk? Hur viktigt är deras språk ? Namnlös frågeställatre: Vi har pratat mycket om finansieringen . Ingen av er har nämnt något om de anhörigas, de närståendes roll. Vi vet att de svarar för en väldigt stor del. (Ohörbart, inget ljud) Man ställer upp eller tvingas att ställa upp. Vad krävs för att de anhöriga ska kunna fungera och må bra? : Jag är läkare och författare (ohörbart, inget ljud) höra en sådan diskussion över huvud taget. Det är så att proaktiva förebyggande hälsoinsatser är en stor besparing för samhället. (): (Ohörbart, inget ljud) Har ni någon lösning på detta? : Den fråga som Finn ställer omkring flum är oerhört viktig att ta upp. Det är därför jag har valt att gå till litteratur, den bästa litteraturen, science, nature, cell och så vidare och som accepteras av dem som vi kallar vitrockar. Det är där vi måste övertyga om att det här har effekter, och det går att mäta effekter av det. En av dem som är med och som är väldigt nära, både god vän och kollega är , Nobelpristagare, som engagerar sig i detta och är med i ett nätverk. Han tycker att det här är en av de stora och viktiga frågorna. Han har kommit in på livsstil och hur vi påverkar livsstil. Återigen nämner jag , Nobelpristagare i medicin 2002. Man kan gärna gå in på någon hemsida som kommer ut på och se vad han skriver. Det är en av de stora utmaningarna. Det är mycket besvärligare att hantera frågan hur vi påverkar människors livsstil i ett demokratiskt och fritt samhälle än kanske fosterdiagnostik och annat. Det är enklare frågor, tror jag, än livsstilspåverkan. Hur ser forskningen ut i ? Ja, vi är inte världsledande. Det pågår mycket forskning och verksamhet, men den kommer inte ut i de bästa tidskrifterna. Vi måste, om vi ska ha en chans, vara internationellt slagkraftiga. Vi måste ha den typen av forskning, och då måste vi kanske till och med importera ett antal gästforskare, knyta oss till de goda ställena runt om i världen. frågar efter evidens, och det faller in i den här tanken. frågade om belöningssystem. Jag håller med om att det här är en av de stora och viktiga frågorna. Om jag skulle stimulera till nästa års framtidsdag skulle jag vilja säga: Ta det som en av de viktiga punkterna. 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR Det har med klimat och livsstil att göra. Hur påverkar vi människors sätt att leva så att det känns positivt, att inte skrämma? Att skrämma går inte, det är ute. : Man säger att vi vitrockar säger att det är flum. Det är enbart beroende på att är kraven från SBU, och annat att evidensbasera. Jag tycker att vi för studier om musik och dans är bra eller inte måste kräva en annan typ av evidens. Här behöver vi nya studier. Vi kanske behöver fallbeskrivningar. Det får ta sin tid. Jag har haft många sköterskor som har studerat på de här områdena och gjort fantastiska insatser, så jag tror på det. Jag är väldigt glad att nu kommer med riktlinjer för behandlingen inom demensvården. Då kan vi följa upp det hela. Man har lättat på evidenskraven. Det är lätt att ha det när man ska behandla blodtryck och annat. Var inte så rädda för att vissa säger flum. Jag tror att framtiden kommer att utvisa att det har effekt. Pensionsåldern: Jag tycker att vi ska ha en flexibilitet. Jag tittar på er här i och är glad att det nu finns rätt många äldre här. Låt dem som kan jobba verkligen jobba. Förebygga: Mera forskning kring prevention. Det ser jag som väldigt viktigt. För privat och offentlig vård, för båda, saknas det utvärderingsinstrument. Här kommer riktlinjerna från att vara otroligt bra. Då kan vi gå tillbaka och titta. Det finns riktlinjer för många andra än för äldre, men här jobbas det . Det gäller att stimulera forskning kring det och utveckla det så att vi bättre kan uttala oss om det. Jag har ingen synpunkt på privat eller offentligt. Jag tror att båda säkert kan vara bra. Vi har hört om språk, och språk och invandrare har varit lite av min käpphäst. Det är fantastiskt att se hur man kan lyfta personer genom att de får tala sitt eget språk. Tappar de språket i en progress av demenssjukdomar har de kvar sitt först inlärda språk. Tvåspråkig personal är också en kulturfråga. Mer forskning kring äldre invandrare skulle jag vilja rekommendera er som sitter på pengarna. Anhöriga: Vi lastar mycket på anhöriga . Äldsta dottern slits ut, sedan är näst äldsta dottern på tur. Sedan börjar man kanske inse att man borde ha gjort någonting tidigare. Vi har lärt oss att, när en patient skickas hem, ha gemensam träff med hela vårdgruppen för att underlätta samverkan. pratade om kulturavdrag. Jag är dålig på avdrag. Men jag tycker att det var roliga idéer. : Jag hinner ta upp några saker. Det är klart att det här med produktivitetsutveckling i offentlig sektor inte är löst. Den har definierats till noll, vilket sannolikt är fel ändå. Jag efterlyser liksom mer forskning kring både offentliga och privata producenter av välfärdstjänster, detta och andra kvalitetsaspekter på vården. Jag skulle vilja säga att det finns ett grundläggande dilemma i att serviceproduktion sliter med produktivitetsfrågan på annat sätt än varuproduktion. 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR 2007/08:RFR17 Ett investeringsperspektiv: Det handlar egentligen inte så mycket om vad vi gör med sjukvårdsutgifterna utan vad vi gör med andra offentliga utgifter. Återigen när det gäller investeringsperspektiv måste vi starta väldigt . Vi har studier på institutet kring långsiktiga konsekvenser av uppväxtvillkor, som tyder på att dåliga uppväxtvillkor ger utslag i dålig hälsa i vuxenlivet. Det blir bara värre . Det är inte så att de här skillnaderna utjämnas , utan de blir bara värre och värre. Jag tycker att livslångt lärande och andra investeringar i hälsa inte ska starta i vuxenåldern utan år ett. Kort om avdragsrätt: Det finns en fara med avdrag, och det är att det är liksom gratis för den offentliga sektorn. Jag tycker att man ska pröva skatteutgifter på samma sätt som man prövar andra offentliga utgifter. Finner man att det är ett bättre sätt att använda pengarna tycker jag att man ska göra det. Men jag tycker att det är viktigt att man lägger upp det och väger det på ett likartat sätt. Det finns ytterligare en stor och viktig fråga. Jag har tryckt på det här med ungdomarnas villkor, familjebildningen, och vill göra reklam för en annan av våra skrifter kring rättigheter i ett europeiskt perspektiv som ger mer information om villkoren för barnafödande. Den andra frågan är ohälsan och åldrandet. Det är fortfarande en av de stora rättvisefrågorna, inte bara med klassperspektiv utan inte minst med ett genusperspektiv. Får vi ett system som inte klarar att ge dem med ohälsoproblem i hög ålder en rimlig försörjning har vi en av de stora orättvisefrågorna som knackar på dörren. Jag skulle vilja påminna om att det är en väldig skillnad mellan dem som går i pension därför att de trädde in på arbetsmarknaden när de var . Kommande generationer kommer att ha klivit ut senare i arbetslivet. Vi ska inte hålla för otroligt att det går att även för dem som har andra arbeten än forskning och riksdagsuppdrag att investera i hälsa så att vi minskar ohälso- och orättviseproblemen. : Det var en amerikansk kollega i som sade: När man färdas från ett fattigt område i ut till där de rika bor så ökar medellivslängden med per kilometer, eller per amerikansk mil. Det här tror jag är en riktigt stor utmaning. Visst, de som sitter här kommer förmodligen att konsumera ännu mer kultur och vara ännu mer aktiva. Men vi har en socioekonomisk snedfördelning som är svår att hantera. Jag kan tänka mig att om vi inte hanterar det rätt ökar klyftan ytterligare. Ordföranden: om en åldrande befolkning en utmaning för går mot sitt slut för den här dagen, dock icke frågorna; de har bara börjat. Syftet var att lyssna och ta del av forskarvärlden, och det har vi på ett fantastiskt sätt fått göra. Många har haft möjligheter att ställa frågor, och vi har fått väldigt intressanta föredragningar och svar. Kunskapsgivande, spännande, tankeväckande, roligt några ord som jag satte upp och som jag för min del tyckte var bra. socialt, ekonomiskt och politiskt hållbara system tycker jag var ett bra uttryck. att åldras är ett friskhetstecken är en 2007/08:RFR17 5 EN ÅLDRANDE BEFOLKNING EN UTMANING FÖR sammanfattning som jag själv gör. Men alternativet till att inte åldras är inget friskhetstecken. Aktivt liv, gemenskap och att ha trevligt var ett av dina budskap. Då klarar vi också det som sade: Vi ska sätta upp som t mål att få världens lyckligaste befolkning. Det tycker jag var fantastiskt bra. Ett stort tack till framför allt de medverkande, till panelen och till er alla som här, och dessutom via televisionen, har följt seminariet. Redan i inledningen av planeringen av Framtidsdagen väcktes önskemål om arrangemang riktade till ungdomar för att fånga in deras perspektiv på det som definierat som de viktigaste framtidsfrågorna. Informationsenheten (Info) kontaktades och utsågs att ansvara för elevmedverkan . På grund av logistikproblem och utrymmesbrist bestämdes att elever enbart skulle bjudas in till de seminarier som ägde rum i Första- och Andrakammarsalarna. Under klimatseminariet deltog därför SP2 (ShB) från , och under deltog Nv1c från . Klasserna valdes genom att två lärare tillfrågades som varit aktiva och på eget initiativ deltagit i olika större projekt som anordnat. Eftersom dagen började kl. 9.00 kom båda klasserna från . Önskemål fanns om att de deltagande grupperna skulle komma från olika orter och gymnasieprogram. Framtidsdagen bjöd klasser och medföljande lärare på lunch. Klassen från bjöds även på resan till . Ett krav från Informationsenheten var att eleverna skulle få en aktiv roll . Mycket arbete lades därför på att förbereda eleverna och på att samla in deras tankar både före och efter dagen. På så sätt fick vi både elevernas före- och efter-perspektiv på de frågor som diskuterades. Berörda ledamöter och arrangörer av Framtidsdagen fick ta del av elevernas alster. En del av elevernas material vidarebefordrades dessutom för publicering i den tidning som togs fram med anledning av Framtidsdagen samt på intranät. På så sätt fick även forskare, fler ledamöter och övriga intresserade ta del av vad eleverna skrivit. På grund av väntad utrymmesbrist inbjöds från början tio deltagare från varje klass. Övriga skulle få följa seminarierna via webb-tv i sin skola eller i .