rfr · GV0WRFR8 · 2008-01-01 00:00:00 — -Skyddssystem mot konventionell vapenverkan (inklusive IED) -Unika teknikområden såsom explosivämnen (energetiska material), pulsad kraft för vapen och skyddstillämpningar, materialteknik -Teknisk värdering av duellen verkan och skydd -Systemteknisk värdering av bekämpnings- och skyddssystem. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Inom området sker samarbete med FOI och inom EDA:s forskningssamordningsgrupper Sensor system, Materials, Energy and propulsion system, Lethality and protection och Guidance and control. En rad internationella samarbeten pågår inom området och då särkilt med , , och , , , , user group, EURENCO, , . Området har av förståeliga skäl ett ringa samarbete med UoH. Ett undantag är Pulsad Kraft där är en part. Bakgrund: I arbetet med att reformera Försvarsmakten mot användbara insatsförband ställs nya krav på beslutsstöd både under utveckling och insats. Inom området för utbildning och träning ställs höga krav på att inom korta beredskapstider kunna förbereda styrkor för nya insatsmiljöer samt att under pågående insats kunna anpassa till förändrade förhållanden. Även för certifiering av registerförband (exempelvis NBG) behövs ett effektivt stöd. En utvecklad M&S-verksamhet bedöms kunna tillhandahålla ett efterfrågat stöd för Försvarsmaktens reformering. Syfte: Att stödja reformeringen av Försvarsmakten mot användbara insatsförband genom kunskapsuppbyggnad inom M&S-området och genom tillgängliggörande av M&S-utvecklingsresultat för utvecklingsverksamheten och insatsverksamheten. Delområden: Teknikutvecklingen inom M&S-området kan vara såväl teknikdriven som behovsdriven. Ambitionen är att bedriva utvecklingsarbetet i 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER internationell samverkan med företrädare för berörda kunskapsdomäner och kompetensområden där så är möjligt och lämpligt. Särskilt fokus läggs på: -M&S för utbildning och träning -M&S som beslutsstöd på strategisk och operativ nivå. Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: Inom FMV:s FoT-område Modellering och simulering samarbetas med: Försvarshögskolan (FHS), (), ITOP (, , & ), (, , , , ), (/ESM04), (JFCOM). Ledningssystem med MSI (människa-system-interaktion) Bakgrund: FoT-området Ledning är ett mångfasetterat område som omfattar många av byggblocken som krävs för att transformera Försvarsmakten mot det flexibla nätverksbaserade insatsförsvaret. FoT-området Ledning hanterar frågeställningar inom en stor spännvidd genom forskning och metoder till spetskunskaper i teknikutveckling i olika tidsperspektiv. Området ska härvidlag skapa nödvändig kunskap för att stödja utveckling, produktion och insatser av Försvarsmaktens operativa förmågor. Ominriktningens krav med ökade internationella insatser mot 2008 ställer krav på ett ökat informationsflöde mellan Försvarsmakten och forskningsbidragsgivande myndigheter för att erhålla tydliga resultatleveranser som kan stödja Försvarsmakten. Syfte: Att förse Försvarsmakten med kunskap och teknik för att förbättra och optimera förmågan hos system och förband. Syftet är att genom en anpassning av system till människans förutsättningar uppnå en högre grad av effektivitet. Delområde: Fokus läggs på följande delområden: -beslutsstöd och informationsfusion -kommunikation för det framtida försvaret Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: FOI, Quattroporte, Westrom Peace and , , , , , , , , andra försvarsmakter, t.ex. US och , HFK i , Bundeswehr i , Defence Forces Materiel Command i , . Inom EU genom . 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Bakgrund: Resultat inom området ger stöd till FM, FMV och industrin genom att förmedla resultat inom ovanstående områden. Det skapar möjlighet för utvärdering av koncept och för utveckling av metoder. Det skapar även möjlighet att utvärdera nyttan genom förbättrat beslutsunderlag. stärker detta FM:s förmåga att utöva undervattensoperationer. Syfte: Att genom praktisk tillämpning av forskningsresultat, befintlig teknik, realiserbarhetsstudier och funktionsmodeller/demonstrationer ta fram underlag för utveckling av system med optimal avvägning mellan sensorer, kommunikation och bekämpning. -teknik för obemannade farkoster Beställare: Försvarsmakten. Samarbete: FOI, och , Underwater, , FOI och Eurenco . KBM initierar och fördelar medel till forskning, beställer studier, genomför omvärldsanalyser och utredningar samt inhämtar och återför erfarenheter från inträffade kriser i och i andra länder. Forskningsbaserad kunskap förenas med insikter hämtade ur praktiska erfarenheter för att bygga kompetens för att genomföra åtgärder som minskar sårbarheten i samhället och förbättrar samhällets krishanteringsförmåga. Att bygga och sprida användbar kunskap av god kvalitet kring krisberedskapsfrågor är en av KBM:s grundläggande uppgifter. Se vidare bilaga 1. Forskning på lång sikt Under 20082010 finns behov av kunskap kring grundläggande villkor och möjligheter att skapa en gemensam nationell krishanteringsförmåga i vårt land och i samverkan med övriga EU. Globaliseringens konsekvenser för samhällets säkerhet bör belysas avseende informationssäkerhet, finansiell sårbarhet, storskalig smittspridning och IT- och medieexplosion. I ett föränderligt samhälle behöver forskning genomföras för att möta gränsöverskridande problemställningar, i flera betydelser, för att möta framtida kunskapsbehov 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER och kompetenskrav hos de befattningshavare som har att möta och hantera kriser. Större vikt kommer att läggas på forskning och kompetensutveckling som bidrar till en ökad förmåga att hantera kriser, inklusive deras svåröverskådliga kaskadeffekter tvärs över samhällssektorer och geografiska gränser. Regeringen gav (Fö2006/2104/) KBM i uppdrag att, i samverkan med , ansvara för att genomföra ett nationellt program för säkerhetsforskning. Programmet ska pågå med start . Säkerhetsforskningsprogrammet ska vara inriktat på ett högt industriellt deltagande; användarperspektivet bör genomsyra projekten inom programmet; programmet ska stimulera ett framgångsrikt svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling liksom i de liknande forskningsprogram som bedrivs i . KBM har tillsammans med och initierat en projektutlysning . Myndigheterna finansierar med i en första omgång 18 pilotstudier från ett urval av 100 inkomna projektförslag. Behovet av stöd för projekt inom detta nya ansvarsområde är betydande. Det finns stora förväntningar inom svensk industri och akademi på att KBM, i samverkan med , snabbt kan stimulera FoU-initiativ av sådan tyngd att de kan nå framgång i EU:s nya och hårt konkurrensutsatta säkerhetsforskningsprogram. KBM finansierar tillsammans med näringslivet ett pilotprojekt, Security Arena, vid i . Liknande satsningar tillsammans med näringslivet på andra välfokuserade FoU-projekt efterfrågas. Säkerhetsforskningsprogrammet erbjuder ett utmärkt verksamhetsfält för att utveckla ett partnerskap mellan det offentliga och det privata, vilket är ett nödvändigt, förmågeskapande inslag i det nationella och det internationella krisberedskapsarbetet. För att stärka den långsiktiga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden inom informationssäkerhetsområdet genomfördes en temautlysning för fleråriga projekt, vilka löper . KBM har uppdraget att samordna arbetet under avtalet mellan och om forsknings- och utvecklingsfrågor inom det civila säkerhetsområdet. Nödvändiga stödfunktioner har etablerats, liksom en nationell samverkansgrupp av relevanta myndigheter. En rad aktiviteter har genomförts i och i i samarbete med t.ex. FOI och med näringslivet. DHS har förväntningar på att lever upp till avtalets ambitioner om kvalificerade gemensamma FoU-projekt. KBM vill stärka arbetet med samhällets krisberedskap genom utveckling av krishanteringsförmågan och kunskaper om hot, risker och sårbarheter. KBM prioriterar forskning som ger kunskap om hur samhället bättre kan förebygga och hantera olika typer av hot. KBM prioriterar också forskning som kan leda 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 till att krisberedskapsfrågor blir en integrerad del i kommunernas och landstingens verksamhet. KBM initierar och finansierar sektorsöverskridande forskning inom krisberedskapsområdet. Flera främjandeformer används, såsom tematiska utlysningar, postdoktorala anställningar, stöd till nischmiljöer eller temanätverk samt till internationellt forskningssamarbete. Kunskapsområdet innefattar beteende- och samhällsvetenskapliga problemställningar, naturvetenskapliga och teknikvetenskapliga kunskapsbehov. Det finns inte någon enskild akademisk disciplin eller något enskilt ämne som hanterar kunskapsområdenas helhet. KBM:s forskningsfält är brett och omfattar forskning inom många vetenskapliga discipliner som samhällsvetenskap teknik, naturvetenskap, beteendevetenskap och i viss mån humaniora. Forskningen kännetecknas av att den ska generera praktiskt tillämpbara resultat och att den ska användas i lösandet av uppgifter i krishanteringssystemet. KBM stöder ca 40 pågående forskningsprojekt samt ca 25 andra projekt fördelade på ramforskning, postdoktoralt stöd samt miljöstöd. Nedan beskrivs den forskning som KBM stöder utifrån de tre kunskapsområdena som KBM prioriterar. Bakgrund: KBM prioriterar forskning om sådant som krishanteringssystemet ska skydda samhället mot. Syfte: Att öka kunskapen om hot och sårbarhet i samhället. -angrepp via informationssystem -nya säkerhetspolitiska hot eller aspekter av CBRN-hot (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot). Utförare: , , , , , , , , , , , , , . 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Bakgrund: KBM prioriterar forskning om villkor för och effekter av krishanteringsåtgärder på lokal, regional och central nivå, nationellt och internationellt. Området innefattar också ledningsfrågor i generell bemärkelse, liksom frågor om anpassning och civil-militär samverkan. Kriskommunikation och samverkan mellan det offentliga och privata utgör också viktiga delar. Syfte: Att öka och samordna krisberedskapen i samhället. Utförare: , , , , , , , , , , , , och . Bakgrund: KBM prioriterar forskning om de delar som samhället behöver skydda. Det gäller viktiga funktioner som måste fungera. Det gäller också de uppgifter som krishanteringssystemets aktörer måste kunna utföra och upprätthålla. Syfte: Att öka kunskapen om risker och sårbarheter i dagens samhälle. -elektroniska informations- och kommunikationstjänster -transport och logistik -vattenförsörjning och annan livsnödvändig försörjning -skydd, undsättning och katastrofmedicin -betalningsförmedling och finansiella tjänster -tvärsektoriell ledning, information och styrning -hälso- och sjukvård, särskilt medicinsk analyskapacitet. Till detta kommer bl.a. frågor om skydd av civilbefolkningen samt förtroende och tillit i förhållande till samhällets demokratiska funktioner och dess institutioner. Utförare: , , , , , och . Det svenska krisberedskapssystemet är indelat i sex samverkansområden: teknisk infrastruktur, transporter, farliga ämnen, ekonomisk säkerhet, geografiskt områdesansvar, skydd samt undsättning och vård. Inom varje krets träffas 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 myndighetsföreträdare och inriktar gemensamt arbetet, inklusive frågor om FoU. För att kunna övervaka att svensk kärnteknisk verksamhet är säker behövs kontinuerligt nya kunskaper och en hög kompetensnivå. Därför bedriver SKI ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete som främst spänner över områdena reaktorsäkerhet, kärnavfallssäkerhet och icke-spridning. SKI forskar inte självt utan låter externa uppdragstagare, t.ex. konsultföretag, universitet och högskolor, genomföra forskningen. En del uppdrag utförs av utländska uppdragstagare. En orsak till detta är att det finns begränsad tillgång på forskare med kärnteknisk kompetens i , speciellt inom kärnavfallsområdet, och särskilt sådana som står oberoende från kärnkraftsindustrin. De flesta uppdrag finansieras helt av SKI medan SKI går in som delfinansiär i internationella projekt, men det finns även exempel på forskningssamarbete med kärnkraftsindustrin. Se vidare bilaga 1. Övergripande syfte: Att ge underlag för SKI:s tillsyns- och granskningsverksamhet och att bidra till säkerhetsarbete i svensk kärnteknisk verksamhet. Syftet med forskningen är även att behålla och utveckla kompetens och forskningskapacitet av betydelse för kärnsäkerhetsarbete i landet. Bakgrund: Forskningen bör leda till att indikatorer kan inarbetas i den värderingsgrund som SKI har inom processen samlad säkerhetsvärdering. För att effektivisera SKI:s tillsyn ska indikatorerna anpassas till aktuella behov. En samverkan med annan forskning inom specialistområdena kommer att bli nödvändig. Syfte: Att utveckla metodik för samlad säkerhetsvärdering vilket innebär att observationer sammanlagras och skapar en integrerad bild av säkerheten vid anläggningar under SKI:s tillsyn. Syftet är också att utveckla säkerhetsindikatorer. Utförare: consulting, . Samarbete: Saknas inom detta område. 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Bakgrund: Ur myndighetsperspektivet är det nödvändigt att kunna värdera och ställa krav på hur tillståndshavarna utvecklar metodiken, strukturerar sitt interna arbete när det gäller framtagning av underlag och analysresultat, kvaliteten på analyserna samt hur resultatet används i det fortlöpande säkerhetsarbetet och vid genomförande av anläggningsändringar. Forskningen har därigenom inriktats mot att följa den allmänna metodframtagningen, ta fram riktlinjer för analysernas innehåll och struktur samt strategier för SKI:s granskning av analyser och deras användning i tillståndshavarnas säkerhetsarbete. Syfte: Att utveckla metoder och strategier för deterministiska och probabilistiska säkerhetsanalyser på anläggnings- och systemnivå. Forskning planeras för att stödja utredning av hur resultat från olika analysområden ska integreras till en sammanvägd säkerhetsbedömning. Utförare: , , ES konsult, , , , KTH, , VTT , (gamla ABB), . Samarbete: Nordiska PSAG, nordisk arbetsgrupp som diskuterar forskningsbehov, finsk grupp SAFIR (STUK [finska motsvarigheten till SKI] och industrin), NBSG (nationella brandsäkerhetsgruppen) och (). Bakgrund: Att utveckla och bibehålla en hög säkerhetskultur har visat sig vara en mycket viktig del i tillståndshavarnas förebyggande säkerhetsarbete. Händelser vid bl.a. svenska kärnkraftverk har visat på betydelsen av att kunna bedöma hur tillståndshavarna arbetar med säkerhetskulturfrågor och stärker säkerhetskulturen. En viktig aspekt är också att fördjupa kunskaperna om vad som kännetecknar en god ledning av säkerhetsarbetet. Att skapa goda arbetsförutsättningar för medarbetare som utför arbete av betydelse för säkerheten är en mycket viktig uppgift för tillståndshavarna. Syfte: Att skapa kunskap som genererar en god tillsynsbedömning. Forskningen inriktas på att fördjupa kunskaperna inom följande delområden: -upphandling och styrning/ledning av leverantörer -styrning och ledning av större organisatoriska ändringar -strategier för att stärka säkerhetskulturen -modernisering av kontrollrum -avveckling av anläggningar. 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Utförare: , SU, , , , reactor project (), (ett 15-tal konsulter). Samarbete: STUK, VTT (technical research ), Ecole de (genom en professur). Bakgrund: Forskningen inom detta område är huvudsakligen inriktad på såväl ökad förståelse av under vilka förhållanden degraderingsmekanismer kan förekomma som på förståelse av tillväxt av uppkomna skador i anläggningarna. Erfarenheter har visat att skador upptäcks i komponenter tillverkade av material som inte har ansetts vara känsligt för degradering. Detta kan t.ex. bero på ändringar i driftförhållanden såsom ändringar i kemi, temperatur eller flödesförhållande. Syfte: Att öka kunskapen om degraderingsmekanismer, var och hur de kan uppträda. Syftet är också att med ökade kunskaper inom området lägga en grund för ett effektivt övervaknings- och kontrollprogram som förmår fånga upp skador i ett tidigt skede, innan säkerheten hos anläggningarnas barriärer och anordningar i djupförsvaret påverkas. Samarbete: VTT Safir, (). Bakgrund: Forskningen inom detta område är huvudsakligen inriktad på såväl ökad förståelse av hur strukturer med defekter beter sig under olika belastningssituationer som utveckling och verifiering av metoder för säkerhetsbedömningar. Skälet härtill har varit den vunna erfarenheten att konstruktionerna kan bli utsatta för laster som inte förutsågs vid konstruktionstillfället. Den senare tiden har forskningen inriktats även på utveckling och verifiering av metoder vid tillämpning av olika kontrollplaneringsstrategier. Häri ingår utveckling av metoder för uppskattningar av bl.a. läckage- och brottsannolikheter och hur dessa samverkar med konsekvenser av läckage och brott vid framtagning av underlag till riskanalyser. Syfte: Att öka förståelsen av hur strukturer med defekter beter sig under olika belastningssituationer. Syftet är också att utveckla och verifiera metoder för säkerhetsbedömningar. Utförare: , (gamla ), KTH, LTH, Scanscott (konsult). 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER Samarbete: SAFIR, JRC (), NESC (Network for Evaluation of ), VTT, Battelle (amerikanskt forskningsbolag). Bakgrund: Forskningen inom området kontroll och provning är inriktad på frågor som tillförlitlighet och effektivitet hos kontrollerna av de svenska anläggningarna. Detta innebär insatser inom områden som är viktiga för dagens kontrollsystem men också för utformningen av framtidens krav på återkommande kontroller i anläggningarna. Kvalificering av oförstörande provningssystem är en viktig del i dagens system för att få tillförlitliga kontroller, och forskningen inom området inriktas därför också på den kunskapsuppbyggnad som behövs för SKI:s tillsyn av kvalificeringsverksamheten. Syfte: Att öka kunskapen inom områden som är viktiga för dagens kontrollsystem men också för utformningen av framtidens krav på återkommande kontroller i anläggningarna. Utförare: , KTH, SQC (Swedish Qualification Center). Samarbete: Kärnkraftverken (och Forsmark) samt Myndigheter motsvarande SKI i följande länder: (), (STUK), (NRC) och . Bakgrund: Forskningen inom området är huvudsakligen inriktad mot att öka kunskapen om reaktorfysikaliska och termohydrauliska förlopp i reaktorerna. Mål för forskningen är att kunna tillämpa moderna licensieringsmetoder med tonvikt på best estimate-metoder. Genom sådana metoder kan säkerheten värderas baserad på realistiska beräkningar med kvantifierad osäkerhet. Syfte: Att öka kunskapen och ta fram en metodik för att kunna genomföra från verken oberoende analyser om reaktorfysikaliska och termohydrauliska förlopp i reaktorerna. Utförare: , , Studsvik, GSE (). Samarbete: Myndigheter motsvarande SKI i följande länder: (NRC), , , och . Bakgrund: Forskningen om kärnbränsle ska säkerställa god förståelse av bränslets beteende vid normaldrift i en reaktor och ge underlag för bränslets beteende vid driftstörningar och haverier. Speciellt viktigt är att undersöka skademekanismer hos bränslekapslingen och utvecklingen av sekundärskador 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 Detta behövs för att SKI med bästa tillgängliga kunskap allsidigt ska kunna granska nya bränslekonstruktioner och bedöma analysmetoder samt incidenter som berör bränsle. För att åstadkomma detta måste en hög kompetens vidmakthållas hos SKI. Syfte: Att ge kunskap om de fenomen som påverkar bränslets integritet för att ge SKI underlag för att bedöma modeller och metoder som används i säkerhetsanalyser. Utförare: , project (), konsult (), technology, EMS (), IRSN (forskningsorganisation i ) och . Samarbete: Samarbetsprojekt (, , , , , , , , ), Studsvik, (20-tal utländska utförare). Bakgrund: Forskningen inom området är huvudsakligen inriktad på att öka kunskapen om fenomen som kan uppträda vid svåra haverier i en kärnkraftsanläggning och bedöma risken för radioaktivt utsläpp. Detta är en viktig förutsättning för att kunna förutse anläggningens beteende, för att kunna utforma rutiner och instruktioner för haverihantering, för beredskapsplaneringen samt för att få god kvalitet på haverianalyser och riskstudier. Syfte: Att öka kunskapen om fenomen som kan uppträda vid svåra haverier i en kärnkraftsanläggning och bedöma risken för radioaktivt utsläpp. Utförare: , (ingår i det samarbete som kärnkraftsindustrin finansierar), , Studsvik Nuclear, och andra konsulter. Samarbete: projekt, kärnkraftverken. Bakgrund: Aktuella tillsynsutmaningar inom området som kan behöva stöd av forskning innefattar modernisering med skärpta krav på anläggningarnas konstruktion, effekthöjningar och vissa aspekter av åldring. De anläggningsändringar och moderniseringar av instrumentering och kontroll som sker på kraftverken framöver kommer att vara baserade på programvarubaserad teknik. Under det närmaste tioårperspektivet kommer de nya systemen att vara uppbyggda på traditionella plattformar, men kommer troligen mer distribuerade system att börja användas. Detta innebär ökad kommunikation mellan olika enheter och större användning av avancerade metoder för överföring av data. Användningen av smart utrustning (Smart Devices) kommer 2007/08:RFR8 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER också att öka framöver, vilket kommer att resa frågor om hur säkerhetsvärdering av sådan ska bedrivas. Syfte: Att bygga upp kunskap och få fram underlag som kan stödja SKI:s tillsyn och granskningar av främst programvarubaserade instrumenterings- och kontrollsystem samt miljökvalificeringsfrågor för elektriska och elektromekaniska komponenter. Utförare: , Adelard (). Samarbete: projekt, British Energy. Bakgrund: SKI:s forskningsprogram inom kärnavfallsområdet har varit inriktat mot en långsiktig kompetensuppbyggnad, som det anpassats till förhållandena i det svenska kärnavfallsprogrammet. Fokus ligger på att identifiera relevanta forskningsprojekt och att använda den grupp av experter som myndigheten knutit till sig för att utreda specifika frågor av särskilt stor säkerhetsmässig betydelse. Verksamheten är med andra ord beroende av att man kan anlita dessa utomstående experter. Även inom forskningsområdet nukleär icke-spridning pågår kompetensuppbyggnad vilket sker både internt, främst genom deltagande i internationella arbetsgrupper, och genom ett systematiskt kompetensstöd till forskargrupper vid och . Syfte: Att förbereda och stödja kommande utvärderingar av inlämnade säkerhetsanalyser. Vidare att inom avvecklingsområdet öka kunskapen om tillgängliga tekniker för att granska de ansökningar som kommer att lämnas. Inom icke-spridningsområdet är syftet att ta fram nya metoder och krav för verifiering och övervakning av kärnämnen och att verifiera att all verksamhet till kärnbränslecykeln deklareras korrekt och fullständigt. Syftet är också att uppnå säkerhet och fysiskt skydd vid transport av kärnämnen och kärnavfall samt att förhindra och rapportera otillåten hantering av kärnämnen och andra radioaktiva ämnen samt utöva exportkontroll. Utförare: : FOI, , , Metria (ligger under Lantmäteriet), konsulter, utländska konsulter (kärnavfall). Samarbete: ESARDA (European Safeguard), CNSCA (), STUK (). Bakgrund: Forskningen inom beredskapsområdet stöder såväl tillsynen av verkens beredskapsuppgifter som utvecklingen av SKI:s och samhällets beredskap. Det innebär en relativt bred inriktning som bl.a. omfattar metoder 3 FORSKNING HUVUDAKTÖRER 2007/08:RFR8 och hjälpmedel för att förutsäga källtermer, tekniska larmkriterier, risk- och sårbarhetsanalyser samt utveckling av metoder för samordning och ledning av . Syfte: Att öka kunskapen inom området för att stödja såväl tillsynen av verkens beredskapsuppgifter som utvecklingen av SKI:s och samhällets beredskap. Utförare: (Kärnkraftssäkertshetsutbildning). Samarbete: Kärnkraftverken. Stöd högskola, SKC, NKS Bakgrund: SKI har även enligt SKI:s instruktioner ansvaret för forskning som främjar att nationell kompetens på området finns tillgänglig.