rfr · GV0WRFR24 · 2008-06-05 00:00:00 — Vi får då se till att vi förbättrar utvecklingsmöjligheterna. Vice ordföranden (): Den mer filosofiska språkfrågan kanske vill besvara. , : Jag ska kort besvara den. Frågan är inte filosofisk, skulle jag vilja säga. Den är i hög grad språkpolitisk. Självklart kan man, så att säga, söka eller konstruera motsättningar mellan dialekter, minoritetsspråk, det svenska standardspråket, stora invandrarspråk, som persiska och arabiska, engelska och andra främmande språk och så vidare. Det är därför man behöver en samlad språkpolitik som tar ett samlat grepp på alla dessa språk och dialekter och ger utrymme åt dem alla i det svenska samhället. Som jag nämnde är den nya språklagen ett steg framåt i den riktningen. (): Tack för en spännande förmiddag! Jag skulle vilja rikta en fråga till och utifrån att ni båda i era anfö- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR randen tog upp det gränsöverskridande som en möjlighet men också som ett problem när det handlade om administrativa gränser och nationsgränser, om jag uppfattade er rätt. Då skulle jag vilja be er att reflektera något över detta. Jag vill höra era synpunkter på, era förhoppningar till och eventuella farhågor för den rörelse som helt uppenbart är på gång i och när vi går från nationalstat mot mer regionalstat, alltså regionernas . Inte minst i vårt land är detta understött av arbete, sannolikt med följden att det blir ett mycket större regionalt inflytande över utvecklingspolitik och sannolikt därmed också kultur- och tillväxtpolitik. I det perspektivet kanske man på ett annorlunda och förhoppningsvis bättre sätt än hitintills också kan ta till vara minoriteterna och minoriteternas språk. , samiska minoriteten: Vi har ett regionalt gränsöverskridande samarbete inom mitt område, till exempel mellan Nord- och Sør-Trøndelag och samerna på svensk sida. Vi har över huvud taget ett väldigt bra samarbete på sydsamiskt område genom de Interregprojekt som vi har utvecklat . Det ger möjligheter. kan det också ge problem. är dock inte med i EU. Vi har att ta hänsyn till. Så det beror alldeles på hur regionerna kommer att se ut. Är det en samisk region i norra och ? Okej, jättebra. Där har vi kanske möjlighet att utveckla vår gemensamma kultur tillsammans med den omgivande befolkningen. Men om det skulle innebära att vi splittrar det samiska området ytterligare blir jag bekymrad. Det är vi som formar framtiden, men om framtiden vet vi intet. Jag tycker att allt det globala arbete som sker när det gäller ursprungsfolksfrågor går i rätt riktning. Ju fler vi är tillsammans desto starkare blir vi. Men det är också upp till respektive nationalstater att se till att verkligen stödja ett sådant samarbete och inte försöka bolla över frågan till det andra landet. , tornedalska minoriteten: Vi har ju levt i ett område där vi har haft samarbete med till exempel. är det så att är ett förvaltningsområde där man är skyldig att serva människorna på meänkieli hos förvaltningar och organisationer. Ju mer myndigheterna fjärmar sig från den här regionen desto sämre blir servicen för de människor som bor där. Flyttar man ut sjukvården från det här området till orter där man inte har skyldighet att serva människor på meänkieli innebär det en stor försämring för dem som talar meänkieli, speciellt för de äldre människorna. Det här försiggår , och det försämrar så att säga förhållandet för dem som talar meänkieli i vårt område. Det är en försämring. Om man förstorar regionerna och centraliserar verksamheterna blir det en synnerligen stor försämring för området. Det är bara ett exempel. (): Fru ordförande! Även jag får tacka så mycket för en givande förmiddag med inslag av dikter, sång och musik. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR 2007/08:RFR24 Jag har inte någon filosofisk fråga utan en ganska konkret fråga. Den handlar om jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är frågor som vi diskuterar ofta här i och som är viktiga inte bara för utan hela världen. Eftersom jag faktiskt är intresserad av vad varje minoritet säger skulle jag vilja ha korta svar. Hur arbetar ni med frågor om jämställdhet inom era grupper? Vice ordföranden (): Det var en liten nätt fråga. Vem vill börja? , samiska minoriteten: Jag tar gärna den frågan. Det är lätt att skriva bra jämställdhetsprogram. Det är svårare att följa dem. har antagit ett väldigt bra jämställdhetsprogram på svensk sida, men tyvärr följer vi det inte. Jag vet inte hur vi ska komma till rätta med det. Männen tar för sig i första hand, och det är ett problem. när regeringen har avsatt extra pengar för jämställdhetsarbete, vilket vi tackar för och tar emot, kan vi kanske komma i gång med att lära oss själva hur vi ska bli mer jämställda, så att det inte bara blir ordens bekännelse utan verkligen blir resultatinriktat. I mitt parti är vi till exempel två jämställda vägvisare. Den andra vägvisaren var hemma med barn . Annars skulle hon ha varit här. , judiska minoriteten: Jag vill säga lite grann om det som sker inom den judiska världen på det området. Vi brottas med en situation där vi tillhör en tradition som är ganska ojämställd i sin religiösa utövning. Men icke desto mindre pågår det ett reformarbete . Jag tror att den första tyska kvinnliga rabbinen utexaminerades , så det pågår ett arbete över hela världen som vi givetvis är inspirerade av. Men vi måste gå i takt med något slags medlemsuppfattning i de här frågorna. En spännande nyhet var att en kvinnlig rabbin provpredikade här i , så jag tror att det finns en öppenhet för att förändras. Sedan får man se i vilken takt detta sker, om man ska svara väldigt diplomatiskt. , judiska minoriteten: Jag som jobbar med kulturfrågorna inom judiska församlingen har inte alls det här problemet. Den kulturintresserade kvinnan och den kulturintresserade mannen har precis samma inflytande, och de flesta som sitter i utbildningsinstitutioner och andra kulturinstitutioner är kvinnor, skulle jag säga. På den kulturella sidan är det alltså inget problem alls. Jag förstår att det traditionellt är ett problem med det religiösa. Jag hoppas att det inte blir en obalans långsiktigt mellan det kulturella och det religiösa. För mig är det två sidor av samma sak. För mig är det kulturella den historiska bakgrunden. Den historiska bakgrunden är en religiös bakgrund. Men för att vi ska kunna fortsätta att vara en integrerad del av det kulturella landskapet hoppas jag att det kulturella vinner och att det religiösa utan tvekan fortsätter att vara dynamiskt och att man fortsätter att se att samhället OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR Jag är helt säker på att det kulturella kommer att vinna över gamla religiösa traditioner och att det inte blir något problem. Domino , romska minoriteten: Under de som romerna har vandrat har de varit tvungna att dela upp i tydliga mans- och kvinnoroller för att det skulle fungera. Det här lever självklart kvar, . Som jag tog upp i mitt tal representeras romerna här i av otroligt många länder, så det är inte alltid heller kulturellt betingat, utan det är också de här mentaliteterna och de andra ländernas kultur som har influerat, det som man har med sig i bagaget. Tittar man på de romska föreningarna och organisationerna ser man att merparten som sitter i ledningen är män, helt klart. Men det har skett väldigt stora förändringar . Det har kommit fram en drös av väldigt starka kvinnor som representerar de romska föreningarna, politiskt och kulturellt. Sedan ska det oftast se ut som att det är mannen som för skutan framåt, men mannen kan inte göra det om det inte finns en stark kvinna bakom. Vice ordföranden (): Hur har vi det med sverigefinnarna? Finns det någon där som vill uttala sig om jämställdheten? , sverigefinska minoriteten: Vi som har finsk bakgrund är vana vid att kvinnan är stark i samhället, och vi har tagit med den traditionen hit. När det gäller till exempel Sverigefinska Riksförbundets arbete är utgångspunkten jämställdhet mellan män och kvinnor. Vi har arbetat väldigt medvetet med det här. är situationen sådan att det, till exempel när det gäller ledamöter i våra styrelser, är väldigt jämnt. Vi har, som jag har sagt, arbetat medvetet med de här frågorna. Vi har till exempel tagit fram ett kvinnopolitiskt program, som egentligen är ett jämställdhetsprogram, och vi har precis sökt medel för att kunna genomföra ett landsomfattande jämställdhetsprojekt. När det gäller våra lokala föreningar har vi märkt att kvinnorna nästan håller på att ta över verksamheten i styrelserna, och det är ju inte syftet med vår verksamhet. Det är också därför som vi vill genomföra det här jämställdhetsprojektet. Vice ordföranden (): Då undrar jag: Hur står det till med jämställdheten i Meänmaa? , tornedalska minoriteten: Vi är ganska nya i våra lokala aktiviteter än så länge, men vi står i begrepp att starta ett jämställdhetsprojekt där man fäster uppmärksamheten särskilt på kvinnornas situation i . I våra styrelser och utskott representeras kvinnorna till , så av ren automatik har vi en mycket jämställd verksamhet och organisation, men icke förty kommer vi att starta ett jämställdhetsprojekt som då ska utmynna i ett jämställdhetsprogram framöver. Vice ordföranden (): Därmed har vi uttömt jämställdheten i de fem minoritetsgrupperna. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR 2007/08:RFR24 (): Jag tänkte ta upp mediefrågorna som en viktig kulturfråga. Vi hörde att både samerna och sverigefinnarna tog upp frågan om det utredningsförslag som finns om särskilt presstöd. Då skulle jag vilja höra de övriga nationella minoriteterna. Det handlar om romerna, och det handlar om judarna, och det handlar om tornedalingarna jag har själv rötterna i ; det är lätt att glömma bort sig själv i de här sammanhangen. Jag skulle vilja veta hur viktig ni tycker att den här frågan om medierna är. Det handlar alltså om tidningar på det egna nationella minoritetsspråket. Vad har ni för tankar om hur man skulle kunna stärka den frågan i samhället? , tornedalska minoriteten: Vi hör ju till dem som har drabbats av kraftiga nedskärningar under en följd av år när det gäller vår tidskrift . Det har dragits ned. Anslagen har dragits ned av olika skäl. Det är dålig kvalitet, liten spridning, huvudsakligen en medlemstidning och så vidare. Allt det här handlar om resurser. För att man ska kunna få ut en bra tidskrift eller en tidning som har större spridning krävs det att man har resurser. Det finns ingen möjlighet att med i anslag komma ut med en tidskrift eller en tidning om så bara för fyra nummer . Vi har kört denna tidskrift med back , och det kommer inte att bli någon bättre tidning allteftersom anslagen dras ned. Vi har ambitioner att komma ut med tidningen en gång , och vi har planer för att komma i gång med detta. Men med nuvarande resurser finns det knappt någon möjlighet. Vi har också breddat när det gäller skrivande i tidningen. Vi kommer att ta in artiklar av olika slag, såväl akademiska som andra. Det kommer att innebära att vi höjer kvaliteten på tidningen. Dessutom kommer vi att sprida tidningen till försäljningsställen och till andra som inte är medlemmar eller prenumeranter, men då ligger ju våra anslag i efterskott, vilket innebär att det ytterligare tär på våra nuvarande medel. Anslag till tidningen är mycket viktigt för att vi ska kunna nå ut dels till våra medlemmar, dels till allmänheten i övrigt. Domino , romska minoriteten: Fru ordförande! Som jag kort nämnde tidigare finns det även här ett alarmerande behov av mer utrymme i massmedierna när det gäller de romska frågorna. I är vi så gott som noll. Jag gjorde en kort rundringning till informationsavdelningen och frågade hur de såg på sitt uppdrag från regeringen att sända program på de nationella minoritetsspråken på SVT. Jag fick som svar: Jo, vi köper in en romsk film då och då två . Där pratar de ju , så då har vi fyllt vårt uppdrag. Så sade man på SVT. Så ska det så klart inte få vara, utan det ska finnas någon romsk redaktion där romer själva får arbeta fram program både barn- och kulturprogram. Tidningsstödet är väldigt litet, som föregående talare sade. Man drar ned på anslagen. Vi har en chefredaktör här bakom mig, . Han är chefredaktör för den romska spegeln. Han vet mycket mer om det här, och han kan berätta hur han kämpar med tidningen så att den ska kunna ges ut. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR Även i ligger romerna lägst. Vi behöver allt stöd vi kan få. , judiska minoriteten: Tidskrifter har spelat en stor roll för den judiska minoriteten i , och gör det fortfarande. Det är den sammanhållande plattform vi har mellan de olika grupper som är utspridda i landet. På grund av resursbrist har vi egentligen inte kunna göra något stort utvecklingsarbete med dem. Tidskrifterna har en form som är ganska traditionell. Man skulle behöva utveckla dem både när det gäller nya medier och nya former. Tidskriften kommer exempelvis ut en gång . Det finns ett eftersatt utvecklingsarbete, och vi skulle kunna ha stor glädje av ett statligt stöd för att kunna ta tag i det. , romska minoriteten: Jag är chefredaktör för tidningen , som faktiskt fyller . Jag skulle vilja säga som sade : De medel som delas ut till de nationella minoriteternas tidningar är att betrakta som nålpengar. Precis som man har sagt här tidigare är det jättesvårt att bedriva och försöka åstadkomma en bra tidning för de här pengarna. Det finns inte heller någon möjlighet att anställa personal som skulle kunna arbeta med det här. Man talar om att presstödet för dagstidningar ska öka. Jag tror att det inte är så många av de nationella minoritetstidningarna som har så mycket nyheter att de skulle kunna kalla sig för dagspress. Vad som behövs är mer resurser till de nationella minoriteternas tidningar. Min önskan är också att få göra en tidning tillsammans med de nationella minoriteterna där vi kunde byta artiklar och öka informationen till varandra. Det finns så många gemensamma ämnen vi skulle kunna ta upp; det ser vi ju här. I hela det program som handlar om de nationella minoriteterna ser man att det finns precis samma behov. Det spelar ingen roll vilken av minoriteterna det handlar om. Det behövs ökade resurser. Bland annat måste man ta tag i det här med SVT och Utbildningsradion. Det är snart i det närmaste att betrakta som institutionell diskriminering att vi inte kan få läsa nyheter på i SVT. , sverigefinska minoriteten: Jag kommer från Sverigefinländarnas delegation. Vi kan säga att våra problem är ungefär desamma som de som har beskrivits här. Mediefrågorna är mycket centrala frågor i den nationella minoritetspolitiken. har gjort vissa åtaganden på denna front i konventioner, som har nämnts här tidigare. har i flera av sina rapporter tagit upp stödet till minoritetstidningar. Man anser att minoritetstidningar behöver ett särskilt stöd eftersom upplagorna är mindre. Annonsmarknaden är därmed också mindre och så vidare. Ett extra stöd för minoritetstidningar är en nödvändighet för att de ska kunna överleva. Vi har exempel på tidningar som verkligen har försökt komma ut, men av ekonomiska skäl har de gått i konkurs. har vi en större tidning som kommer en gång . Public service är också en viktig fråga. Som betonar i sina rapporter borde det bli lite förbättringar där. Just nu befarar vi stora nedskärningar när både och har stora underskott. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR 2007/08:RFR24 De kommer att skära ned sin programverksamhet. I det sammanhanget är vi lite rädda för att just minoritetssändningarna kan hamna i en situation där verksamheten begränsas. Vi hoppas verkligen att det inte blir så. När det gäller mediefrågor och arbete med dessa tycker jag att det är viktigt att ni utgår från konventioner och ser vad som står där. Har uppfyllt sina åtaganden i konventionerna? Om man inte har gjort det behövs det förbättringar. , judiska minoriteten: Jag tror att detta är en av de mest centrala frågor vi har när det handlar om hur vi ska förvalta och utveckla våra språk. Jag tänker bara ge ett kort exempel på hur det kan bli. Utbildningsradion från public service fick ett direktiv att för minoritetsgrupperna genomföra en liten serie av barnprogram på de respektive minoritetsspråken. Jag blev uppringd från UR och ombedd att vara speaker till en text på jiddisch. Det tyckte jag var ett mycket förnämligt erbjudande, så jag tackade ja utan att ha sett texten. Jag tänkte att detta var det första tecknet på att vi också i public service ska få höra texter på jiddisch för barn med en tecknad illustration som man skulle kunna följa på webben. När jag får texten till mig inser jag att så här befinner sig kanske inte bara vi som minoritetsgrupp, utan alla andra också. Det handlade nämligen om några barn på landet som har fått tillökning. Föräldrarna har grisar, och barnen har fått en egen liten kulting som de ska ta hand om. Det är en helt bisarr bild för stadsbarn i som har anknytning till den judiska traditionen och som vet att judar i allmänhet inte hade några grisar och att barnen sällan såg några griskultingar i sitt eget hem. När jag sade detta till den som var ansvarig på UR bad de naturligtvis om ursäkt och drog sedan tillbaka erbjudandet. Det blev inget inslag på jiddisch om en familj på landet med griskultingar. Jag menar att de här direktiven visar att när man inte har autonomitet i sin egen kultur och när man inte själv får definiera vad kulturen bärs fram av hamnar man i majoritetssamhällets perspektiv inom ramen för det som majoriteten anser vara norm för minoriteten. Om vi får möjlighet att publicera oss och komma till uttryck i medierna ska det vara på de villkor där vi själva styr över medlen och innehållet. (): Min fråga har lite koppling till den senaste diskussionen. En viktig fråga såväl för kultur som för minoriteter är frågan om tillgänglighet. Jag skulle tycka att det vore intressant om ni på något sätt kunde definiera hur man kan använda den nya medieformen Internet för att både föra ut och tillgängliggöra minoriteternas kultur. Vi fick ett exempel på hur det kan bli när det blir fel här senast. Jag vet att det också nämndes att datorer kanske inte används i samma utsträckning inom den romska gruppen. Jag tycker ändå att det skulle vara intressant att höra om det här. Jag tänker då inte bara på vad ni själva kan göra utan också på vad ni förväntar er av kulturinstitutioner i och på vilket sätt de kan göra sig tillgängliga för er. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR , judiska minoriteten: Jag har två reflexioner. Den första är att Internet givetvis är viktigt. Vi tror och hoppas att det ska kunna komma ut bra information om den judiska gruppen på Internet, dels producerad av oss själva, dels av statsmakterna. Men det finns ett jätteproblem med detta. Jag kan plocka fram det närmaste exemplet. När jag gjorde bildvisningen här sökte jag på Internet om frågeställningar om judisk kultur och judarna i . Nästan alla de första träffarna kom från en källa som heter . Den förgiftar bilden av judarna i och i allmänhet. Det är en djupt antisemitisk hemsida som får fortsätta sin verksamhet. Detta underminerar det positiva arbete som vi gör och som vi gör tillsammans för de nationella minoriteterna i . Det måste man komma till rätta med på något sätt. Det kanske handlar om justitieutskottet i första hand. Vi måste se till de hotbilder och problem som står i vägen och som verkligen orsakar en svårtillgänglighet. Fortsättningen på detta blir i värsta fall att vi bara kan uppskatta judisk kultur på nätet därför att vi inte vågar eller kan gå till våra judiska teatrar, museer och andra institutioner på grund av att det finns en reell hotbild. Människor vågar helt enkelt inte gå dit därför att de är rädda för att bli skadade, kränkta eller hånade på ett eller annat sätt. Jag tror att många av er känner till detta om ni har besökt ett judiskt kulturevenemang. Säkerhetsnivån kring dessa är alltid väldigt hög, och det har den varit i varierande grad och i stor utsträckning under de senaste sju åtta åren. Detta är ett problem. Man kanske inte kan uttrycka det i form av en kulturbudget, men det är ett ansvar som vi har gemensamt i . Det gäller inte minst rättsväsendet. Vi måste arbeta med de här frågorna. Kulturen kan givetvis hjälpa till och se till att alla hela den majoritet som inte har tagit till sig den negativa bilden kan få en sjyst och rättvis bild av den judiska kulturen och andra minoritetskulturer. , sverigefinska minoriteten: Detta är en mycket intressant fråga. Det är nämligen så att vi alla nationella minoriteter har en gemensam organisation som heter Sweblul, där vi alla fem är med. och våren har fått i uppdrag av departementet1 att ta fram ett förslag till en minoritetsportal . Avsikten med portalen är att alla minoriteter ska vara med och informera om sig, sin verksamhet, sin kultur och allt möjligt sådant. Portalen ska vända sig till minoritetsgrupperna, men framför allt också till majoritetssamhället. Kunskapen om minoriteterna och minoritetspolitiken är nämligen väldigt dålig i . 1 Regeringsuppdrag till att genomföra en förstudie om en hemsida rörande de nationella minoriteterna, IJ 2007/3138/D. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM DE FEM NATIONELLA MINORITETERNAS KULTUR 2007/08:RFR24 Ansökan ligger nu på departementet, och vi hoppas att vi ska kunna få anslag för att få fram en professionellt gjord portal. Frågan är mycket aktuell och viktig för alla nationella minoriteter, också för sverigefinnar. , samiska minoriteten: Från samisk sida är vi lite av teknikfreakar, så vi har varit tidigt ute med att använda Internet, datorer och så vidare. Vi har något som heter Samiskt informationscenter vars uppgift är att informera om samiska förhållanden ute i det omgivande samhället. Det är nästintill helt webbaserat och har en hög andel besökare . fick den ett fint pris för bästa webbsida. har också försökt lägga ut så mycket som möjligt av sin offentliga information på webben. Men som med allting finns det både bra och dåliga sidor med teknik. Tyvärr är också Internet ett forum där rasism, diskriminering och fördomar publiceras. Det finns både för- och nackdelar. Man får vara lite försiktig med vad man lägger ut, precis som sades här. Men jag tror ändå att fördelarna överväger. För oss som bor i den yttersta glesbygdens glesbygd är detta ett helt fantastiskt nytt sätt att kommunicera under förutsättning att det görs tillgängligt och att det inte sker saker som att man lägger ned telefonsystem så att det helt enkelt inte längre går att vara uppkopplad i fjällmiljön. Det är många saker som hänger ihop. (): Tack för en intressant förmiddag! Jag fastnade för ett uttryck som användes här: Kulturen är inte en del av samhället. Kulturen är dess grund. Det har vi verkligen hört och förstått här på olika sätt. Jag tänkte ställa några frågor om folkbildningen. har ansvaret också för den. Flera här har berört vikten av att få mer studiematerial. Regeringen satsar mycket pengar på folkbildningen. Därför är jag intresserad att höra från samtliga, om vi hinner med det, hur folkbildningen möter er och era behov. , romska minoriteten: Vi har en nära kontakt med folkbildningen, bland annat genom Romskt kulturcentrum som driver cirklar. Just nu vill jag göra lite reklam för en utställning som kommer att visas på i . Den handlar om romers förintelse och är ett samarbete med ABF. Jag skulle också vilja passa på att svara på det här med Internet, för vi fick aldrig svara på den frågan. Det finns jättemånga romska hemsidor som man kan gå in och titta på. Men precis som har sagts här ska man vara försiktig med vad man lägger ut med tanke på de starka rörelser som motarbetar invandringen i . , judiska minoriteten: Vi har en omfattande studiecirkelverksamhet, oftast inom ramen för församlingarna. Vi har också en föreläsningsverksamhet som ofta ligger utanför församlingarna, till exempel på . Detta är en integrerad del av vår verksamhet.