eunbil · GV0N4203 · 2008-01-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet Kopia: Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om anpassning av de torskkvoter som ska tilldelas i (delsektionerna 25-32, gemenskapens vatten) - Politisk överenskommelse/Antagande Dokumentbeteckning 7580/08 PECHE 58 Rättslig grund Artikel 23.2 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet. Genom undantag behöver ej höras. Bakgrund Ett förslag till förordning för att anpassa torskkvoter i under 2008-2011 presenterades av kommissionen . Syftet med förslaget är att fastställa de bestämmelser och villkor som ska gälla för avdraget av den mängd torsk som 2007 fiskade utöver tilldelad torskkvot i delsektionerna 2532 i . Enligt de officiella uppgifterna om de polska fartygens torskfångster i delsektionerna 2532 överskreds den nationella kvoten med . Vid jordbruks- och fiskerådet erkände behovet av att utarbeta och genomföra handlingsplaner för att rätta till bristerna i det nationella kontrollsystemet och för att lösa problemet med felrapporterade och odeklarerade torskfångster i . Mot bakgrund av detta åtagande och med beaktande av de konsekvenserna för den polska fiskerisektorn i detta särskilda fall, har kommissionen förklarat sig redo att vara flexibel när det gäller avdraget för kvotöverskridandet . En förutsättning för att kommissionen förklarat sig redo att vara flexibel är att handlingsplanerna och genomförandet av dessa uppfyller kraven på ett tillfredsställande sätt. Följaktligen föreslår kommissionen att avdraget för kvotöverskridandet 2007 fördelas . Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att kommissionen prioriterar frågan och kan stödja förslaget. utgår från att överfisket inte upprepas och att kommissionen noggrant följer upp och avrapporterar att förordningen efterlevs samt att handlingsplan för en förbättrad fiskerikontroll uppfylls. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske Dokumentbeteckning 14236/07 PECHE 305 7645/08 PECHE 61 Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Ett förslag till förordning för att bekämpa illegalt, oreglerat och orapporterat fiske (IUU-fiske) presenterades av kommissionen . Inom ramen för detta arbete har ordförandeskapet identifierat tre frågeställningar som behandlas i förordningsförslaget och som föreslås diskuteras vid ministerrådet. Förordningsförslaget omfattar fiskeaktiviteter som utförs både av gemenskapens fartyg och av fartyg som inte tillhör gemenskapen för att på så sätt upprätthålla politisk likformighet och försäkra en överensstämmelse med gemenskapens internationella åtaganden. Vad anser ministrarna om förslagets omfattning och särskilt behovet att gemenskapens fiskefartyg omfattas? För att på ett effektivt sätt bekämpa import av IUU-produkter till EU, så föreslår kommissionen att alla fiskprodukter, utom produkter från inlandsfiske och vattenbruk, som importeras till EU ska omfattas av en procedur med fångstcertifikat. Vad anser ministrarna om detta förfarande i relation till att man även önskar en förenkling av den gemensamma fiskeripolitiken? Kan ministrarna ge exempel på alternativa metoder eller åtgärder som kan hindra en import av IUU-produkter? Kapitel 10 i förordningsförslaget innehåller bestämmelser om uppskattade maximala nivåer för administrativa sanktioner vid allvarliga överträdelser med målet att förebygga/motverka att aktörer bedriver IUU-aktiviteter. Anser ministrarna att dessa åtgärder är ett optimalt sätt att hantera sanktioner avseende IUU-aktiviteter? Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att kommissionen på ett kraftfullt sätt tar tag i frågan om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. anser i likhet med såväl den europeiska revisionsrätten som kommissionen att IUU-aktiviteter underminerar trovärdigheten hos den gemensamma fiskeripolitiken och tillstyrker ett kraftfullt agerande för att bekämpa det. anser att ökade utgifter som är en följd av förslaget bör finansieras inom ramen för redan beslutade anslag. anser att framtida regelverk för kontroll på ett heltäckande sätt bör omfatta alla typer av IUU-aktiviteter både inom och utom gemenskapen. Det har konstateras att så inte är fallet med dagens befintliga regelverk. anser att det är av vikt att det klarläggs hur IUU-förordningen förhåller sig till pågående revideringsarbetet med kontrollförordningen som också innefattar gemenskapens fartyg. anser det angeläget att det inte uppstår dubbelregleringar (regelförenkling) eller oklarheter. Kontrollfrågan är så viktigt att omsorgsfulla förberedelser och väl genomtänkta förslag bör vara utgångspunkten för beslut. välkomnar förslaget till ett system för fångstcertifikat. Det är dock angeläget att föreslagna certifieringsprocesser och ev. handelssanktioner är WTO-förenliga och inte skapar onödiga handelshinder i syfte att uppnå de miljömässiga målen. Importerad fisk bör inte diskrimineras så att den europeiska fiskeflottan får omotiverade konkurrensfördelar. Den föreslagna certifieringsprocessen framstår som administrativt tungrodd och kan innebära att arbetet med regelförenkling försvåras. Det är angeläget att modern teknik tillämpas, vilket gör att data lättare kan verifieras. Elektronisk rapportering kommer till övervägande del att användas av medlemsstaternas tullmyndigheter . Eftersom fisk är en viktig exportprodukt för många måste konsekvenserna för av det föreslagna certifieringssystemet och importförbudet noga beaktas. ser att det vore positivt med ett gemensamt system för administrativa sanktioner som kunde ge förutsättningar att hantera allvarliga överträdelser lika och rättvist oavsett var i världen de förekommer. ser dock ett antal problem i ett sådant sanktionsförfarande främst avseende kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna i fråga om administrativa och straffrättsliga sanktioner. En svår fråga är var skiljelinjen bör gå mellan administrativa sanktioner och straffrättsliga åtgärder. IUU-förslaget innebär dessutom än mer omfattande reglering på EU-nivå än de bestämmelser om sanktioner som finns i nu gällande kontrollförordning. Frågan om kompetensfördelning bör vidare analyseras ytterligare om IUU-förordningen ska omfatta även medlemsstaternas fiske. Den nu föreslagna utvidgade EU-reglering på sanktionsområdet är inte samstämmig med nuvarande nationella system för sanktioner. (Den svenska rättsordningen bygger på straffrättsliga påföljder och det är först som den svenska fiskerilagstiftningen i viss utsträckning har kompletterats med administrativa sanktioner. Dessa begränsas dock till lätt konstaterbara och lättbevisade överträdelser av uppenbar karaktär.) Se bilaga 1. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 423/2004 om åtgärder för återhämtning av torskbestånd i - Diskussion Rättslig grund Artikel 37 i EG-fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund Torskåterhämtningsplanen för hade som målsättning att säkra en återhämtning av torkbestånden till säkra nivåer enligt biologisk rådgivning . STECF (kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté) har dock konstaterat att resultatet från minskningar av TAC:er, tekniska åtgärder och kompletterande fiskeansträngningsförvaltning har varit långt ifrån tillräckligt för att minska fiskedödligheten till nivåer som tillåter en återhämtning av torskbestånden inom angivna tidsramar. Den långsamma återhämtningen har gjort det nödvändigt att se över villkoren i nuvarande återhämtningsplan och kommissionen har i samråd med intressenter identifierat ett antal förslag till åtgärder för att effektivisera nuvarande återhämtningsplan. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ambitioner att förbättra nuvarande torskåterhämtningsplan och kommer bidra aktivt och konstruktivt i de fortsatta förhandlingarna. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . 6 a) Handlingsplan 2006 2008 för förenkling och förbättring av den gemensamma fiskeripolitiken - Information från kommissionen Dokumentbeteckning 7637/08 PECHE 59 7893/08 PECHE 67 Bakgrund Kommissionen presenterade 2002 en generell handlingsplan för förenkling och förbättring av Europeiska gemenskapens lagstiftning. Syftet är att utforma lagstiftningen så att den är mer effektiv och transparent såväl för medlemsstaterna som för allmänheten. Genom detta ska konkurrens, tillväxt och hållbar utveckling främjas och bidra till målen enligt Lissabonstrategin. Avseende den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) antogs vid jordbruks- och fiskerådet rådsslutsatser om förenklingsarbetet av GFP och kommissionen uppmanades att presentera en handlingsplan för detta arbete. En handlingsplan presenterades vid jordbruks- och fiskerådet och innehåller de åtgärder kommissionen planerar att genomföra under 2006-2008. Hur arbetet med handlingsplanen fortskrider ska avrapporteras under varje ordförandeskap. Kommissionen avser under denna punkt att redogöra för nuläget i arbetet. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är positivt att kommissionen fortsätter förenklingsarbetet och kontinuerligt avrapporterar till rådet. har tidigare ställt sig positivt till kommissionens handlingsplan med utpekade åtgärder för hur förenklingsarbetet ska fortgå. Särskilt åtgärder för ökad framförhållning i lagstiftningsprocessen kan underlätta förenklingsarbetet. I detta ligger även en förankring av förslag hos berörda aktörer, främst via regionala rådgivande nämnder, vilket ska skapa en ökad förståelse och legitimitet för regelverket. Frågan var senast föremål för samråd med . Då i samband med att kommissionen avrapporterade utvecklingen i handlingsprogrammet. b) om fiske mellan Europeiska Gemenskapen och den Islamiska republiken - Information från kommissionen Rättslig grund Artikel 37 jämfört med artikel 300.2 och 300.3 i EG-fördraget. Rådet fattar beslut med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Bakgrund undertecknade gemenskapen och genom skriftväxling ett nytt fiskeprotokoll som ska gälla från till . Protokollet ersätter nuvarande protokoll som löper ut . Fiskemöjligheterna har i det nya protokollet minskats för bläckfisk, för andra demersala arter med undantag av skaldjur samt för små pelagiska arter. Det fyråriga protokollet kommer att kosta gemenskapen 305 miljoner . Därtill kommer licensavgifterna som bekostas av fartygsredarna som uppskattas vara ca 60 miljoner för protokollets löptid. Den del av betalningen som ska gå till hållbar utveckling har ökat med 6 miljoner jämfört med nuvarande protokoll. Dessutom ska 65 miljoner gå till stöd åt en ny strategi för hållbar utveckling av fiskesektorn och vattenbruket i . Förslag till svensk ståndpunkt har inga invändningar mot det nya protokollet. Frågan var senast föremål för samråd i . c) Blåfenad tonfisk - Information från kommissionen Bakgrund Kommissionen förväntas informera om implementeringen i gemenskapen av återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk som överenskommits med den internationella kommissionen för bevarandet av atlantisk tonfisk (ICCAT) 2006. Kommissionen önskar bl.a. att göra en uppstramning av kontrollen för att förhindra att vissa medlemsländers överfiske av blåfenad tonfisk som ägde rum i upprepas. En särskild kontrollplan har utarbetats inom ramen för gemenskapens kontrollmyndighet och kommer att tillföra 50 inspektionsfartyg och 16 övervakningsflygplan förutom de ordinarie kontrollinsatserna. Kommissionen har också för avsikt att påminna om gemenskapens och medlemsländernas ansvar när det gäller implementeringen av återhämtningsplanen för blåfenad tonfisk samt den översyn av planen som kommer att äga rum vid . Förslag till svensk ståndpunkt bedriver inget fiske på denna art, men välkomnar kommissionens initiativ till förbättrad kontroll och implementering av återhämtningsplanen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . d) (ev.) WTO/DDA-förhandlingarna Lägesrapport Rättslig grund Artikel 133, kvalificerad majoritet. Dock gäller enighet vad gäller tjänsteförhandlingarna (delad kompetens mellan EU och medlemsstaterna) och därmed också för WTO-förhandlingarna som helhet. Bakgrund WTO-förhandlingarna har pågått . Förhandlingarna har karakteriserats av ett antal sammanbrott och missade deadlines. Den djupaste krisen inträffade , då förhandlingarna helt suspenderades p.g.a. bristen på framsteg. De kunde dock återupptas och har förhandlingar förts vilket bl.a. resulterat i två konkreta utkast till avtalstext på jordbruksområdet, den senaste kom . Den reviderade texten är mer komplett än den första. Papperet innehåller inga stora överraskningar utan speglar förhandlingsläget. För EU är en av de viktigaste frågorna att villkoren för minimalt handelsstörande stöd inom ramen för den s.k. gröna boxen inte hindrar fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Andra viktiga frågor rör marknadstillträde. För EU är det betydelsefullt att undantag för känsliga produkter ger ett fortsatt importskydd för ett begränsat antal produkter samt att ett ökat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar omfattas av en slutuppgörelse. Sedan den reviderade texten presenterades har förhandlingar ägt rum i . Vissa mindre framsteg ska ha gjorts, men inga större genombrott. har fokuserats på förhandlingar kring nationella konsumtionsuppgifter bland ett antal medlemmar. Osäkerheten kring hur länge denna del av jordbruksförhandlingarna kommer att ta, tillsammans med oklarheter kring de andra förhandlingarna, såsom NAMA, gör att en reviderad text kan förväntas dröja. Förhoppningen är att det ska ske under första delen av april. Därav osäkerheten om WTO-punkten kommer att vara aktuell vid jordbruks- och fiskerådet. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer kommissionens ansträngningar att nå konkreta framsteg för att föra förhandlingarna mot ett avslut . framhåller också vikten av att , där har stora exportintressen, också bidrar med marknadsöppningar. Frågan var senast föremål för samråd med . e) Information om om global livsmedelsförsörjning och de utmaningar som klimatförändring och bioenergi medför, i , () - Information från ordförandeskapet Bakgrund FAO (FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation) anordnar en så kallad högnivåkonferens i om klimatförändringar, bioenergi och den globala livsmedelsförsörjningen (High-Level Conference on and the Challenges of Climate Change and Bioenergy). Enligt FAO kan en av de största utmaningarna vara hur man mot bakgrund av klimatförändringarna ska kunna trygga den globala livsmedelsförsörjningen. Syftet med konferensen är att bedöma de utmaningar som livsmedels- och jordbrukssektorn står inför. Förhoppningen är att konferensen ska bidra till FN-systemets ansträngningar när det gäller att möta klimatförändringarna. Konferensen har rönt stort intresse såväl inom som i det civila samhället och inom näringen. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till och anser att den ligger rätt i tiden. Konferensen innebär ett värdefullt tillfälle att lyfta de areella näringarnas roll i klimatfrågan inte enbart som en orsak till problemen utan också som en lösning. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med f) Information om FAO:s - 26:e regionala konferensen för - Begäran från den österrikiska delegationen Bakgrund Inom ramen för FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) anordnas regionala konferenser. Den europeiska regionala konferensen kommer att hållas i . Vid konferensen ska man främst diskutera hur man inom den europeiska regionen uppnått målen från Världslivsmedelstopppmötet och FN:s millenniemål. Vid konferensen företräds EU av det innevarande ordförandeskapet, men varje EU-land deltar också med egna representanter. Under konferensen ordnas ett rundabordssamtal på ministernivå om klimatförändringarnas påverkan på jordbruket, skogen och fisket inom regionen. Inför mötet hålls det förberedande möten i () där anföranden koordineras och koordineringsmöten hålls också på plats under konferensen. brukar delta med en delegation med representanter från , och ambassaden i . Vid mötet brukar dessutom representanter från ca femtio länder och regionala FAO/NGO:s och det civila samhället delta. Förslag till svensk ståndpunkt är positiv till den regionala konferensen och anser att det är ett viktigt tillfälle till utbyte av erfarenheter om vad som uppnåtts när det gäller de areella näringarna inom den europeiska regionen. Det ger också möjlighet att påverka inriktningen på det framtida arbetet inom regionen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Det är främst vissa u-landsfrågor som skiljer det första utkastet från det andra: Särskilda produkter (villkor för mindre långtgående tullsänkning för ett visst antal u-landsprodukter) och särskild skyddsmekanism för (möjlighet för att tillämpa en tilläggstull om importkvantiteten ökar kraftigt eller om importpriset är väldigt lågt). Lägre tullsänkningar för ett begränsat antal produkter. Tullkvoter måste ökas/öppnas som kompensation Exempel på geografiska ursprungsbeteckningar är parmesanost, och fetaost.