rfr · GV0WRFR3 · 2008-02-14 00:00:00 — Naturlig dödlighet anger den andel av ett bestånd som dör på grund av andra orsaker än fiske. Av dessa naturliga orsaker dominerar predationsdödlighet, dvs. den andel av ett bestånd som blir föda åt andra fiskar (predation från andra fiskar, rovfiskar). Denna dödlighetsfaktor skattas i flerartsmodeller. EFF: Europeiska fiskefonden. Effort: Insats. Att reglera fisket genom effortbegränsningar kan innebär att t.ex. antalet fiskedagar begränsas. Ekonomisk zon: ekonomiska zon omfattar det havsområde utanför territorialgränsen som regeringen föreskriver. Fartygslott: Se manslott. 2007/08:RFR3 BILAGA 7 DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR Fast fiskeredskap: Med fast redskap menas fiskebyggnad och fiskeredskap med ledarm om redskapet är fastsatt vid bottnen eller stranden och avses stå kvar i i följd. FFU: Fonden för fiskets utveckling. Fiske: Med fiske avses enligt fiskelagen verksamhet som syftar till att fånga eller döda fritt levande fisk. Vad som i lagen sägs om fisk gäller även vattenlevande blötdjur och vattenlevande kräftdjur. Fiskeansträngning: Produkten av ett fiskefartygs kapacitet och aktivitet. För en grupp av fartyg är fiskeansträngningen summan av fiskeansträngningen för alla fartyg i gruppen. Fiskedödlighet: Se dödlighet. Fiskefartyg: Varje fartyg som är utrustat för att yrkesmässigt utnyttja levande akvatiska resurser. Med gemenskapens fiskefartyg avses varje fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i gemenskapen. Fiskekapacitet: Ett fartygs dräktighet i bruttoton (BT) och dess maskinstyrka i kilowatt (kW). Fiskemöjlighet: En kvantifierad laglig rätt att fiska. Gemenskapens fiskemöjligheter är de fiskemöjligheter som står gemenskapen till buds i gemenskapens vatten plus gemenskapens totala fiskemöjligheter utanför gemenskapens vatten, minus de totala fiskemöjligheter som tilldelats tredjeland. Fiskevårdsområde: Fiske som tillhör eller utgör två eller flera fastigheter kan sammanföras till ett fiskevårdsområde där fiskerättsinnehavarna inom detta bildar en fiskevårdsområdesförening. Fritidsfiske: Fiske bedrivet på fritid med handredskap eller med andra redskap som nät, ryssjor och mjärdar m.m. Här ingår också fiske efter kräftor och andra skaldjur. Fångstmetoder: Två huvudtyper av trålar används. De pelagiska arterna sill, skarpsill och makrill fångas främst med flyttrål och snörpvad. Vid flyttrålning fiskar oftast två båtar tillsammans. Vid fiske efter arter som torsk, kräfta och räka används i huvudsak bottentrål. Vid bottentrålning bogseras trålen fram av ett fartyg över bottnen. Beroende på vilket fiskslag som ska fångas används olika stora maskor i trålen. Bomtrål är en liten, kraftig bottentrål som hålls utspänd av en tvärgående bom. Snurrevad liknar en trål, men bogseras inte efter fartyget. Snörpvad eller ringnot är till formen ett långt nät. De största snörpvadarna som används i kan vara och . Fasta redskap är olika slag av bottengarn eller fällor som är fast förankrade i botten. Redskapen används främst i fiske efter lax, sik och ål. Kilnot är ett flytande förankrat bottengarn. Nät eller garn används på olika nivåer i vattnet samt längs bottnen beroende på vilket fiskslag som ska fångas. Bottensatta nät används för fiske efter torsk och plattfisk. Lax och makrill är arter som fångas med drivgarn. Garnen sätts ut med flöten i vattenytan och driver därefter med strömmen. Grimgarn används för att fånga bl.a. plattfisk. Ryssja är en nätstrut som hålls utspänd av ett antal bågar. Den vanligaste arten som fångas med ryssjor är ål. eller mjärde är burar tillverkade av nät och spjälor. Fiske med tinor/mjärdar sker i insjövatten efter kräfta DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR BILAGA 7 och längs efter hummer, havskräfta och krabba. används inte längre i någon större omfattning inom yrkesfisket. sträckning används fortfarande både bottensatta (torsk, ål och plattfisk) och ytstående långrevar (lax). Krokredskap kan också bogseras på olika nivåer i Längs sker exempelvis ett dörjfiske efter makrill under Försiktighetsmetoden: Försiktighetsmetoden i fiskeförvaltningen innebär att avsaknaden av tillförlitliga vetenskapliga rön inte får tas som intäkt för att skjuta upp eller avstå från att vidta förvaltningsåtgärder för att bevara målar- ter, därmed förbundna arter eller arter som är beroende av dessa samt deras Gemenskapens vatten: De vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion. GFP: Den gemensamma fiskepolitiken för EU:s alla medlemsstater, vilken Handredskap: Med handredskap avses spö, pilk och liknande rörliga red- skap som är utrustade med lina och högst tio krokar. Havdagar: Skillnaden mellan ett ansträngningsreglerat system och ett kvotreglerat system är att dödligheten på fisk begränsas av antal havdagar (dagar till sjöss) i stället för genom kvoter och ransoner. High grading: Fångst som sorteras bort på grund av att den saknar kom- mersiellt intresse, eller för att maximera totalfångstens värde. Husbehovsfiske: Fiske huvudsakligen med mängdfångande redskap som garn/nät, tina/bur och liknande. Hållbart nyttjande: Med detta avses utnyttjande av ett bestånd på ett så- dant sätt att det framtida utnyttjandet av beståndet inte kommer att hotas och inte får en negativ inverkan på de ekosystemen. ICES: i (International Inträde i flottan: Registrering av ett fiskefartyg i en medlemsstats register ITQ: Individuell överförbar kvot (Individual Transferable Quota). Kompensationsodling: Odling av främst lax och öring för att kompensera vattenkraftsutbyggnadens skador på dessa fiskbestånd. vid ett femtontal landbaserade fiskodlingar. Kvot: Del av den totala tillåtna fångstmängden (TAC) som är knuten till exempelvis ett land eller en fartygsklass. kW: Kilowatt är ett effektmått på motorer. Används som mått på kapacite- ten i flottan. Levande akvatiska resurser: Tillgängliga och åtkomliga levande Manslott: Intäkterna på ett fiskefartyg fördelas ofta lika för de arbetande ombord, ägare såväl som icke-ägare, i s.k. manslotter, sedan intäkt som ska täcka kostnader för fartyget satts undan i en särskild fartygslott. Målart: Den art som fisket riktas mot. 2007/08:RFR3 BILAGA 7 DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR Mängdfångande redskap: Nät, ryssja, mjärde, bur, garn, nät, långrev och liknande redskap. Passiva redskap: Fiskeredskap brukar indelas i två huvudkategorier, baserade på deras sätt att fånga fisken. Passiva redskap är redskap där målarten söker upp redskapet. Bland passiva redskap finns den största mångfalden av olika redskapstyper, t.ex. garn, krok, burar och ryssjor. : utskott för fiskefrågor. Pelagisk: Fisk och plankton som lever i det öppna havet, fritt från kustvatten och bottenskikt. Pelagiska arter: Huvudsakligen sill/strömming, skarpsill, makrill, siklöja och blåvitling. Population: En grupp individer av samma art som fortplantar sig mer inom gruppen än med andra grupper. Put and take-vatten: Vatten där kontinuerlig utsättning av odlad fisk sker. RAC: Regionala rådgivande nämnder, vilka inrättades i samband med reformeringen av fiskepolitiken 2002. Nämnderna består av representanter från fiskenäringen och från andra intressenter som berörs av fiskepolitiken. Tre rådgivande nämnder är av betydelse för del, nämligen nämnderna för , och för det pelagiska fisket. Rekrytering: Det årliga tillskottet av ungfisk till det fiskbara fiskbeståndet. Den ålder vid vilken en årsklass rekryteras till fisket varierar från bestånd till bestånd. Rörligt redskap: Med rörligt redskap avses fiskeredskap som inte är fast redskap. Slipping: Fångst som släpps utan att ha tagits ombord eftersom den saknar kommersiellt intresse. Smolt: Utvandringsfärdiga laxungar. Sportfiskare: Person som fiskar huvudsakligen med handredskap, t.ex. spö, lina fört från hand. STECF: Kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskenäringen (Scientific, Technical and Economic Committe on Fisheries) består av experter inom marinbiologi, fiskevetenskap, redskapsutveckling och fiskeekonomi. Säkra biologiska gränser: Indikatorer för situationen för ett bestånd eller dess utnyttjande, inom vilka risken för att vissa gränsreferenspunkter överskrids är låg. TAC: Total tillåten fångstmängd (Total Allowable Catch) från ett bestånd . Turistfiske: Fiske som innebär att den som fiskar är borta från hemmet/fritidshuset minst . Utkast (discard): Den del av fångsten som sorteras bort på grund av att den understiger minimimåttet, är av en art för vilken kvoten är uppfiskad eller är utan kommersiellt intresse eller för att maximera totalfångstens värde. Utträde ur flottan: Borttagande av fiskefartyg från en medlemsstats register över fiskefartyg. DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR BILAGA 7 2007/08:RFR3 VMS (): Satellitbaserat fartygsövervakningssystem. Yrkesmässigt fiske: Fiske som bedrivs med stöd av yrkesfiskelicens eller av utländska fiskare med annat särskilt tillstånd att bedriva yrkesfiske i Sveriges sjöterritorium eller i ekonomiska zon. I denna bilaga redovisas en förteckning över uppgifter som handläggs av inom sakområdet fiske. Sammanställningen har tagits fram av i . Under varje rubrik exemplifieras uppgifter som bedöms kräva särskild kompetens för deluppgifterna.575 Anpassning av fiskeansträngning. Nybyggnation av fiskefartyg. Modernisering av fiskefartyg. Skydd och utveckling av akvatiska resurser. Utrustning i fiskehamnar. Förädling och saluförande. Kollektiva åtgärder inom det småskaliga kust- och insjöfisket. Åtgärder som genomförs av branschen. Tillfälligt upphörande av verksamhet samt annan ekonomisk ersättning. Nyskapande åtgärder och pilotprojekt. Samtliga stödområden, mer eller mindre vattenrelaterade Skydd och utveckling av akvatiska resurser: Hummerrevet: muddringar, öppnande av vägbankar, : marinbiologisk kontroll. Nyskapande åtgärder och pilotprojekt: Greenfish, Havsfiskelaboratoriets undersökningar, t.ex. beståndsuppskattningar, selektiva redskap. Branschgemensamma: miljöutbildning för fiskbranschen, t.ex. miljögiftsproblematiken, miljömärkning. Utrustning i hamnar: byggande av miljöstationer. Ett viktigt inslag i den framtida EU-stödspolitiken kommer att vara att bättre integrera miljöaspekterna i fisket. Exempel på sådana inslag är stöd till selektiva fiskemetoder, bevarande av naturmiljöer, inrättande av skyddsområden och åtgärder mot kontraproduktiva effekter i fisket som orsakats av miljöförstöring och liknande. 575 i , e-brev . UPPGIFTER INOM FISKEOMRÅDET BILAGA 8 Andra arbetsuppgifter inom sakområdet Yrkesfiske: yrkesfiskelicenser, t.ex. ekonomi, båtar, fartyg, fisk- och skaldjursarter, beståndssituationer, fiskeområden, trålgränser, inflyttningsområden, redskapsdispenser. Vattenbruket: odlingsbara arter, såsom fisk, musslor, ostron, kräftor, foder, utfodringsteknik, odlingssätt, hygien, tätheter. Säl- och skarvfrågor: predation, bestånd, skadegörelse, ersättningar, skyddsjakt. Redskap: trålar, snörpvad, snurrevad, ljusfiske, burar och tinor, fasta redskap, ryssjor, nät, revar, handredskap, fyrkantsmaskor, diagonalmaskor, artsorterande rister, backefiske. Hummer: lek- och tillväxt, fredningsområde, tillåtna redskap, carapaxlängd. Öring och lax: lek- och tillväxt, tillåtna redskap, fredningsområden, minimimått, fisketider. Övriga fiskarter: redskap maskstorlekar för olika arter, minimimått för olika arter. Fisk- och kräftsjukdomar: bakterie- och virussjukdomar på både fisk och skaldjur, kräftpest. Fiskevårdsområden: fiskerättsägare, förvaltning, fiskeupplåtelser, fiskevård, fisketider, minimimått, rådgivning. Fritidsfiske: handredskap, rörliga redskap, fiskeplatser, fisketider, antal fiskare, fångstvärden. Turistfiske: fiskeplatser, fisketider, fiskarter, fiskeentreprenörer. Fiskestatistik: loggböcker, fiskejournaler, lax- och öringsstatistik. Utplanteringar: fiskförekomst i utplanteringsvattnet, lämpliga/olämpliga utplanteringsarter, tidpunkter, eventuell påverkan på andra organismer. Rotenon: fiskförekomst i behandlingsvattnet, regelverket. Elfisketillstånd: tillståndsgivare, inventerings- och uppföljningsundersökningar i rinnande vatten. Fiskebiologiska undersökningar: nätprovfisken, kräftprovfisken, elfisken, rapporter, utvärderingar, fiskets inverkan på fiskbestånden. Plansamråd ÖPDP: t.ex. samråd om väg- och järnvägsdragningar över rinnande vatten, vägbankar i vatten, kulverteringar, omgrävningar, . Övergripande fiskepolitiska frågor: gemensamma fiskepolitiken, nationella fiskepolitiken, yttranden om lagändringar inom fiske. Fiskelagstiftning allmänt: aktuella föreskrifter, redskap, premiärer, minimimått, redskapsfördelning yrkesfiskefritidsfiske, utmärkning, förslag till föreskriftsändringar. Fiskerätt: enskild och samfälld rätt i sötvatten och havskusten. Lokal/regional fiskeförvaltning i såväl salt som sött vatten. Aktuella pilotområden i länet, norra , och eventuellt . Exempel på frågeställningar: förvaltningsområden, kuststräcka (kusten trålgränsenterritorialgränsen); intressenter, beslutsnivå; vilka arter/fisken, trålburgarn; lokala stationära och/eller vandrande bestånd; BILAGA 8 UPPGIFTER INOM FISKEOMRÅDET baskunskap om bestånden; beskattning efter hållbarhet; tillträde till resursen/området; antal nyttjare; regleringar, t.ex redskap, antal, fiskestopp; kontroll av fattade beslut; kvoter. I anslutning till dessa förvaltningsfrågor kommer också medverkan i uppdraget att ta fram fiskefria områden. 2004/052005/06 Transportforskning i en föränderlig värld Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i Nationella minoriteter och minoritetsspråk offentliga seminarium om skatte- Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskade- ersättning och av domstol sakprövat skadestånd Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion Regeringsmakt och kontrollmakt. Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens uppföljning av det multilaterala utveck- En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten Vår relation till den muslimska världen i EU:s grann- offentliga utfrågning om elmarknaden En utvärdering av den svenska penningpolitiken Offentlig utfrågning om en gas- ledning i fakta om projektet internationell rätt tillvägagångssätt vid tillståndsprövning uppföljning av flyttning av fordon offentliga utfrågning om trafiklösningar Offentlig utfrågning om förutsättningarna för att bedriva Offentlig utfrågning på temat Var går gränsen för den deltagande i EU:s biståndspolitik Uppföljning av kvittningsregeln för nystartade företag Inventering av skatteforskare 2007 Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur en