rfr · GV0WRFR9 · 2008-01-30 00:00:00 — 40Regeringen, , Utvecklingsmedel till kommunerna i syfte att förstärka kvinnojoursverksamheten och kvalitetsutveckla stödet till våldsutsatta kvinnor och barn, regeringsbeslut . 41Integrations- och jämställdhetsdepartementet, Uppdrag till om insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck, Uppdrag till om insatser rörande mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, Uppdrag till att genomföra utbildningar om insatser som kan förebygga mäns våld mot flickor och unga kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, regeringsbeslut . 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 Uppdraget ska genomföras i samråd med och andra berörda myndigheter. Uppdraget pågår t.o.m. . får disponera högst för kostnader för uppdraget . har regeringen presenterat en handlingsplan för att bekämpa våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Planen innehåller 56 åtgärder, varav en del är en uppföljning av tidigare presenterade förslag. När det gäller Kriminalvården aviseras en fortsatt utveckling av behandlingsprogrammen så att verksamheten blir tillgänglig för bl.a. män med ett annat modersmål än svenska. Vidare ska samverkan mellan Kriminalvårdens verksamhetsgrenar, andra huvudmän och aktörer utvecklas vid frigivningen av intagna.42 gjorde totalt fem rapporteringar av sina åtgärder med anledning av regeringens kvinnofridsuppdrag. Slutredovisningen av uppdraget skedde 2003.43 Resultatet rapporteras vid sidan av den reguljära rapporteringen i myndighetens årsredovisning. Nedan framgår de områden som redovisningarna främst omfattade. 3.3.1 Kunskap om antalet dömda män saknas I samband med uppdraget från regeringen gjorde en inventering av antalet män som hade dömts för våldsbrott mot kvinnor. Brottsbenämningen i domar och kriminalvårdsregistret anger inte vem våldet har riktats mot, varför man blev tvungen att göra en bearbetning av domar för personer som hade dömts för våldsbrott. Enligt preliminära resultat som redovisades till regeringen förelåg ett visst svarsbortfall, varför inventeringen skulle bearbetas vidare.44 Enligt uppgifter vid intervjuer med företrädare för såväl Kriminalvården som framgår att detta förhållande alltjämt äger giltighet. En företrädare för Kriminalvården menar att problemet med relationsvåld inte har uppmärksammats i tillräcklig utsträckning inom myndigheten eftersom den enda brottsbenämningen där man vet att våldet har riktats mot en partner eller f.d. partner är grov kvinnofridskränkning. I övriga fall är 2007/08:39; Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. 431999-02-24, Återrapportering av myndighetsspecifikt uppdrag att i samråd med kartlägga kriminalvårdens metoder för behandling av män som dömts för våldsbrott mot kvinnor, , Myndighetsgemensamma uppdrag om våld mot kvinnor delredovisning av kriminalvårdens insatser, , Redovisning avseende , , Kriminalvårdens insatser , , Slutrapportering av myndighetsgemensamma uppdrag om våld mot kvinnor . 44Kriminalvårdsstyrelsen, Redovisning avseende , . 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER det svårt att veta om det är frågan om relationsvåld när det inte framgår av domarna eller annan registrering.45 (Se även avsnitt 2.6). 3.3.2 Särskilda medel till lokala myndigheter Av Kriminalvårdens slutrapportering framgår att myndigheten hade avsatt särskilda medel till 15 frivårdskontor som då var lokala myndigheter. Dessa medel finansierade dels samverkansprojekt, dels personal som särskilt avdelades för att arbeta med frågan. De frivårdsdistrikt som avsågs var , , , , , , , , , , , , , och Eskilstuna.46 3.3.3 Risk- och behovsinstrumentet genomfördes en försöksverksamhet vid anstalten i där personalen bl.a. utbildades för att tillämpa risk- och behovsinstrumentet (Spousal Assault Risk Assessment) för män som dömts för våld i nära relationer. Instrumentet syftade till att vara ett hjälpmedel för att bedöma risker för återfall i liknande brottslighet. Av myndighetens slutredovisning framgick att Kriminalvården sedan utbildade personal vid 15 av de 36 dåvarande kriminalvårdsmyndigheterna för att använda SARA.47 har SARA-instrumentet utvecklats och tillämpas av särskilt utbildade handläggare inom frivården. Från frivårdskontoret i uppges att de särskilda SARA-handläggarna tilldelas ärenden som avser personutredningar där misstanke eller kunskap finns om att ett relationsbrott föreligger. 3.3.4 Policy för Kriminalvårdens arbete uppgav 1999 att man avsåg att påbörja en insats med att utarbeta policydokument för Kriminalvårdens arbete med frågor som rörde våld mot kvinnor. Arbetet skulle grundas på den pågående inventeringen av män som dömts för våldsbrott. Någon sådan policy har emellertid inte utarbetats. Av Utredningen om kvinnofridsuppdragen framgår att inte någon av de myndigheter som fick uppdrag som rörde kvinnofrid hade utarbetat någon policy.48 I flera avrapporteringar perioden 20002003 nämns att utbildningsinsatser för personalen kommer att genomföras. Sådana utbildningsinsatser har också genomförts. fick alla kriminalvårdsmyndigheter ett uppdrag att 45Intervju med företrädare för ett frivårdskontor inom . 46Uppgifter från Kriminalvården . 47År 2003 bestod Kriminalvården av 36 kriminalvårdsmyndigheter. 48SOU 2004:121, Slag i luften En utredning om myndigheter, mansvåld och makt. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 genomföra utbildningar om våld i nära relationer för all personal. Vid utbildningsinsatsen användes material som hade utarbetats i samverkan inom det myndighetsspecifika uppdraget.49 gjordes en uppföljning av om utbildningsuppdraget hade genomförts. hade 11 av de 36 kriminalvårdsmyndigheterna genomfört den aktuella utbildningen.50 3.3.6 Uppgifter i Kriminalvårdens årsredovisningar I sin slutrapportering till regeringen framgår att Kriminalvården gjorde en stor satsning på nationella program, varav ett avsåg våld i nära relationer. Det program som avses är IDAP, vilket numera används vid alltfler frivårdskontor och anstalter. Denna satsning pågår fortfarande, se vidare kapitel 4. Kriminalvården har inte nämnt eventuella insatser för män som dömts för våld i nära relationer i sina årsredovisningar 19972005, utan avrapporteringen av kvinnofridsuppdraget skedde i särskild ordning åren 19992003. I årsredovisningen redovisar Kriminalvården att ett behandlingsprogram, IDAP, har ackrediterats och prövas i ökad omfattning. Programmet förutsätter att en samverkan bedrivs med andra myndigheter, vilket sker i frivårdsdistrikten, se kapitel 5. 3.4 Behandlingsprogram för Kriminalvårdens klienter 19952007 Kriminalvården har utvecklat lokala program för män som utövar våld mot kvinnor i nära relationer.51 Både Kriminalvårdens huvudkontor och regioner har tillfrågats om uppgifter om den verksamhet som har bedrivits eller bedrivs, se bilaga 3 för Kriminalvårdens regionindelning. Därutöver finns publicerade uppgifter om att ytterligare verksamheter har bedrivits, vilka dock inte har bekräftats av Kriminalvårdens huvudkontor eller regioner. I tabell 3 redovisas de uppgifter som har erhållits eller bekräftats av Kriminalvården när det gäller verksamheter som har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården med syfte att behandla män som utövar våld i nära relationer perioden 19942007. Flera av dessa verksamheter beskrivs i våldsutövande barns upplevelser En kartläggning av interventioner, kunskap och utvecklingsbehov. I bilaga 1 finns en beskrivning av verksamheterna. Uppgifterna har kompletterats av fil. 49Mäns våld mot kvinnor, Utbildningsmaterial för personal inom kriminalvården, 2000. 50Kriminalvården, E-brev, . 51Näringsdepartementet, Mäns våldsutövande barns upplevelser En kartläggning av interventioner, kunskap och utvecklingsbehov, 2006. 2007/08:RFR9 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER Tabell 3 Verksamheter eller behandlingsprogram som bedrivs i anslutning till eller av Kriminalvården för män som utövar våld i nära relationer1 Samverkansprojekt som låg till Samverkansprojekt (Handelsbolag) Källa: Kriminalvården, se även bilaga 1. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 Tabell 3 visar att det finns uppgifter om att Kriminalvården har bedrivit verksamheter för män som utövar våld i nära relationer sedan mitten av 1990- talet. De första projekten startade i , , och . har verksamheten utvecklats, och fanns behandlingsmöjligheter på totalt 24 orter, varav 22 bedrivs inom frivården och 2 bedrivs vid anstalter. Detta innebär att Kriminalvården kan föreslå eller erbjuda särskild behandling eller verksamheter för män som dömts för våld i nära relationer vid 22 av totalt 37 frivårdskontor. Det finns stora regionala variationer inom beträffande verksamheter som syftar till att behandla män som utövar våld i nära relationer. I Region , som geografiskt omfattar , finns möjligheter för män att genomgå en behandling vid tre av åtta frivårdskontor. var frivårdskontoret i den enda orten inom Region där man har bedrivit en programverksamhet.52 Men till skillnad från Region finns goda möjligheter att pendla från större delen av regionen. I både och Region finns verksamhet vid samtliga frivårdskontor för män som utövar våld i nära relationer, se bilaga 1 och 3. Vid de orter där särskilda behandlingsprogram eller verksamheter saknas kan Kriminalvården föreslå kontakter med öppenvården inom psykiatrin inom ramen för kontraktsvårdsutredningar eller som en särskild föreskrift vid skyddstillsyn. Möjligheterna att följa upp resultatet av ett sådant krav är dock begränsade eftersom Kriminalvården enbart kan kontrollera att en klient har kontakter med öppenvården inom psykiatrin och inte resultatet av denna kontakt.53 Av tabellen framgår vidare att man inom kriminalvården har prövat olika program i bl.a. , , , , och . Det sker nu en successiv övergång till att använda det nationella behandlingsprogrammet IDAP, se kapitel 4. När det gäller män som dömts till fängelsestraff finns respektive 2006 behandlingsprogram vid 2 av de totalt 50 anstalterna för män. De 2 anstalterna Johannesberg i och Viskan i är särskilt inriktade på att ta emot män som är dömda för sexualbrott och relationsvåld. 3.4.1 Fler verksamheter som har bedrivits av Kriminalvården Utöver de ovan redovisade verksamheterna finns publicerade uppgifter om att ytterligare verksamheter har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården. Enligt redovisning till regeringen framkom att ytterligare program för män som dömts för misshandel mot kvinna bedrevs inom frivården och vid anstalter enligt följande: 52När det gäller Region har en IDAP-grupp startat i , och därmed finns programverksamhet inom pendlingsavstånd inom hela regionen. 53Uppgifter vid intervju med företrädare för Kriminalvården. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER frivården där 22 män hade deltagit sedan starten , varav 5 män hade avbrutit behandlingen, frivården där 12 män 1999 hade fullföljt behandlingen, frivården (familjevåldsprogrammet), anstalten Stångby som lades ned 1998, Därutöver finns uppgifter på Kvinnoportalens webbplats med länk till Kriminalvårdens webbplats att /Hisingen- Förorter bedriver ett program, sex- och relationsbrottsprogrammet.55 Det är dock oklart när denna sida senast uppdaterades. Kriminalvården uppger vidare att ett nationellt forskningsbaserat program kommer att införas , se kapitel 4. I Utredningen om kvinnofridsuppdragen redovisas även att Kriminalvården deltar inom ramen för samverkansprojektet . Utredningen avlämnade sitt betänkande i december 2004.56 En orsak till att det saknas kunskaper om verksamheter som bedrevs är, enligt en företrädare för Kriminalvården, att var alla enheter egna myndigheter och var därigenom relativt autonoma. Vid en omorganisation 1998 reducerades antalet myndigheter till 36. Kunskapen om vilken verksamhet som bedrevs inom regionerna ökade genom att man införde s.k. dialoger mellan myndighetschefen och regioncheferna, då regioncheferna, ett antal gånger , redogjorde för verksamheten inom regionen. ombildades de tidigare Kriminalvårdsmyndigheterna till en myndighet, Kriminalvården, vilket innebär att verksamheten styrs på ett effektivare sätt . I kombination med övergången till nationella ackrediterade system finns numera en god överblick över den programverksamhet som bedrivs.57 3.5 Antalet deltagare i programverksamheten På grundval av uppgifter från framför allt Kriminalvårdens regioner redovisas underlag om antalet deltagare i de verksamheter som har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården när det gäller relationsvåld.58 Fem av sex regioner har lämnat uppgifter om antalet män som deltagit i de verksamheter som har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården. Det innebär att antalet deltagare kan redovisas för 17 av 24 orter där verksamhet bedrivs eller har bedrivits av eller i anslutning till Kriminalvården. Kriminalvården i Region uppger att uppgifter om antalet deltagare inte har följts upp. 55http:///templates/KVV_InfopageGeneral2307.aspx . 56SOU 2004:121, Slag i luften En utredning om myndigheter, mansvåld och makt. 57Kriminalvården, E-brev, . 58E-brev till Kriminalvårdens regioner . 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 Tabell 4 Totalt antal deltagare som påbörjade behandlingsprogram perioden 199520071 1)Avser tidsperioden . 2)Genomsnittligt antal deltagare . 3)För perioden 19952005 har ett ungefärligt antal deltagare redovisats. 4)Uppgifterna avser deltagare i både Sista slaget och IDAP. Källa: Kriminalvården. Frivårdskontoren har i vissa fall lämnat utförliga uppgifter om antalet deltagare. I något fall har antalet deltagare uppskattats. Uppgifterna i tabellen är dock inte fullständiga. publicerade uppgifter visar att ytterligare verksamheter har bedrivits inom . i har, enligt Utredningen om kvinnofridsuppdragen, behandlat uppemot 250 män . En närmare precisering av denna uppgift saknas dock. förefaller vara den verksamhet som enligt tillgängliga uppgifter har bedrivits längst, 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER sedan 1994.59 Av bilaga 1 framgår att både Manscentrum i och Pappaverksamheten i rekryterar deltagare via Kriminalvården. Manscentrum i är emellertid en liten verksamhet med ca 5 deltagare och Pappaverksamheten i har inte uppgivit hur många män som deltar via Kriminalvården. Tabell 4 visar att drygt 1 400 män har deltagit i verksamheter inom eller i anslutning till Kriminalvården som syftar till att männen ska upphöra med att utöva våld mot kvinnor. Uppgifterna avser både dem som har påbörjat behandling men ännu inte avslutat den och dem som avbrutit behandlingen. , 2006 respektive 2007, har ungefär 250 män deltagit . Det framgår vidare att Kriminalvårdens programverksamhet främst har bedrivits inom frivården. har 490 klienter inom frivården respektive 158 klienter vid anstalt påbörjat behandling för att komma till rätta med sitt våldsamma beteende. I redovisningen från frivårdskontoren och anstalterna har i vissa fall kompletterande uppgifter lämnats när det gäller frågan om möjligheter att fortsätta med att bygga ut programverksamheten. Från frivårdskontoret i uppges att man inte har kommit i gång med IDAP trots att kontoret har utbildade programledare . Det beror, enligt företrädare för frivårdskontoret, på det låga antalet dömda. Ett motsatt förhållande finns vid anstalten Viskan utanför . Det är framför allt män från som avtjänar straff vid anstalten. Vid anstalten är av de intagna dömda för relationsbrott och de resterande för sexualbrott. Där finns, enligt uppgifter från chefen för anstalten, 20 personer i kö som vill påbörja IDAP-programmet. De har två utbildade programledare som arbetar med IDAP men det skulle behövas fler för att tillgodose behovet. Enligt anstaltschefen finns det en hög motivation inom gruppen att delta i behandlingen. Anstaltsledningen godkänner inga besök från brottsoffer om inte mannen deltar i IDAP. Det finns även män som inte kan komma i fråga för programverksamheten eftersom de har för kort verkställighetstid för att kunna slutföra behandlingen. Anstalterna Johannesberg och har tillsammans utvecklat en brottsoffersluss. Den är till för kvinnor som vill besöka de män som misshandlat eller våldtagit dem. fungerar på följande sätt: När en kvinna vill besöka gärningsmannen så måste hon först bli intervjuad av anstaltens psykolog. Om psykologen bedömer att kvinnan egentligen inte vill träffa gärningsmannen utan är rädd eller tvingad, ska besök förhindras eller ske med närvarande psykolog. Kriminalvården har fått från Brottsofferfonden för att skapa denna brottsoffersluss.60 Brottsofferslussen belönades med ett hedersomnämnande i den svenska finalen av European Crime Prevention Awards (ECPA). 59SOU 2004:121, Slag i luften En utredning om myndigheter, mansvåld och makt. 60Riksdagens utredningstjänst, Våld mot kvinnor i nära relationer, 2/2007. 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER 2007/08:RFR9 Tabell 5 Deltagare som har fullföljt respektive avbrutit behandlingsprogrammet 1)utökades behandlingstiden från 10 till 20 gruppträffar. Flera klienter som påbörjade behandlingen innan förändringen fullföljde 10 gruppträffar men de räknades som avbrutna på grund av att behandlingsmodellen förändrades. 2)Ungefärligt antal deltagare. Källa: Kriminalvården och Mansmottagningen mot våld i . 3 BEHANDLINGSPROGRAM FÖR KRIMINALVÅRDENS KLIENTER I tabell 5 återfinns de uppgifter som Kriminalvården och Mansmottagningen mot våld i har redovisat när det gäller hur många män som har fullföljt respektive avbrutit behandlingsprogrammet. Totalt har Kriminalvården redovisat sådana uppgifter för 11 orter. Av redovisade uppgifter framgår att sammanlagt 880 män har fullföljt och 264 män har avbrutit programmet. Det innebär att av männen fullföljde behandlingen och avbröt. Det finns en betydande variation när det gäller under hur lång tidsperiod programmen har bedrivits vid frivårdkontoren. Vidare varierar även antalet deltagare i programmen. Det finns, enligt frivårdskontoren, olika anledningar till att männen har avbrutit behandlingen. De orsaker som redovisas är främst: återfall i ny brottslighet, både relationsbrott och annan brottslighet, fängelsestraff eller frihetsberövande, för hög frånvaro/misskötsamhet, flyttat utomlands eller till annan ort, bristande motivation att delta i programmet samt annan behandlingsform (mannen har påbörjat individuella samtal på inrådan av Kriminalvårdens handläggare).61 När det gäller IDAP-programmen som bedrivs vid de två anstalterna uppger Kriminalvården följande skäl till att männen har avbrutit programmet: bristande motivation att delta i behandlingsprogrammet/misskötsamhet, utslussningsaktiviteter som t.ex. öppenplacering och vårdvistelse, deltagande i anstaltens yrkesutbildning (gäller för en intagen). En av de intagna som blev villkorligt frigiven skulle enligt sin plan fortsätta programmet i frivården, men denne har dock inte fullföljt behandlingen. 61 Gäller enbart för PÅK i . IDAP, Integrated Domestic Abuse Programme, är det program som används inom kriminalvården för att behandla män som utövar våld i nära relationer. Programmet är föremål för en utbyggnad till allt fler orter i landet. IDAP är en kognitiv behandlingsmetod, vilket betyder att behandlingen syftar till att förändra tankar, förhållningssätt och beteende. Programmet är avsett för vuxna män som är dömda för våldshandlingar i en heterosexuell relation. Programmet vänder sig till manliga medel- eller högriskförövare av våld i nära relation. Bedömningen huruvida en man är en medel- eller högriskförövare ska framgå av en SARA-bedömning, se kapitel 3. har programmet utvecklats i samarbete med kriminalvården i och och har sitt ursprung i ett behandlingsprogram som är framtaget i , USA.62 Kriminalvården började använda IDAP 2004, och blev programmet ackrediterat.63 I är det endast Kriminalvården som har licens att använda IDAP. Rättigheten har kostnadsfritt givits av brittiska inrikesministeriet (Home Office) till Kriminalvården i utbyte mot att Kriminalvården delar med sig av forskningsresultaten till kriminalvården i och Wales.64 Om andra verksamheter utanför kriminalvården vill använda programmet måste licens begäras från . Syftet med IDAP är att utveckla deltagarnas insikter i ett antal faktorer som kan kopplas till våld. Programmet ska också öka männens medvetenhet om omfattningen av ett våldsamt beteende mot partner och barn och öka deras förståelse för de negativa effekterna av ett sådant beteende. Vidare syftar programmet till att få deltagarna att ta ansvar för sitt våld och ersätta vålds- och kontrollattityder med beteenden och attityder som inte är våldsamma och kontrollerande. De viktigaste målen är att komma till rätta med ett snedvridet tänkande, felaktig hantering av känslor, brister i sociala färdigheter och problem med självkontroll. Deltagarna ska vidare motiveras att förändra sitt beteende och sina attityder. IDAP är grundat på att det behövs en kombination av åtgärder för att behandla våld i nära relationer och förebygga återfall i 62http:///templates/KVV_InfopageGeneral3650.aspx 63Kriminalvården, Årsredovisning 2006. 64Intervju med företrädare för Kriminalvården . 2007/08:RFR9 4 BEHANDLINGSPROGRAMMET IDAP Andra åtgärder utöver behandling är stöd till brottsoffren samt rådgivnings- och utbildningsgrupper.65 Centralt för IDAP är det s.k. makt- och kontrollhjulet som beskriver metoder och beteenden som männen använder för att skapa och vidmakthålla kontroll i sina relationer. Våld betraktas som en avsiktlig handling för att få makt och kontroll över sin partner. Ett våldsamt beteende är därmed inte ett resultat av okontrollerbar ilska och ett laddat känslomässigt tillstånd som förövaren inte kan ta ansvar för. Makt- och kontrollhjulet sätter mäns våld mot kvinnor i ett större sammanhang och visar på hur traditioner, språkbruk, domstolar, medier m.fl. underbygger ett socialt och kulturellt stöd för våldet.66 Mansgrupperna leds av två personer, en man och en kvinna. Det är en avsiktlig kombination för att visa klienterna hur en positiv, respektfull och jämställd maktfördelning mellan man och kvinna kan se ut. Innan gruppverksamheten startar genomför programledarna även en intervju s.k. brottsanalys och en orienteringssession med varje man.67 IDAP har en tydlig brottsofferanknytning. Den våldsutsatta kvinnan erbjuds en s.k. partnerkontakt, vilken har flera syften. Innan mannen påbörjar programmet ska det vara möjligt för kvinnan att ge sin version av brottshistorien. Det är en betydelsefull del i mannens riskbedömning enligt den metod, , som har utvecklats för sådana bedömningar. När mannen har påbörjat programmet ska kvinnan, som en säkerhetsåtgärd, bli underrättad om mannen inte skulle komma till ett möte. Vidare ska kvinnan vid behov få hjälp att finna andra institutioner som kan ge henne behandling. Avslutningsvis ska kvinnan vara en viktig referens vid bedömningen av resultatet av mannens behandling. Partnerkontaktpersonen ska påbörja sitt arbete innan mannen börjar i gruppverksamheten och avsluta efter avslutad grupp eller i samband med att hans påföljd upphör. Då kvinnan inte har begått något brott är det en fördel om kontaktpersonen, som alltid är en kvinna, inte arbetar inom kriminalvården utan inom en utomstående organisation eller förvaltning. I de samverkansmodeller där Kriminalvår- 65Kriminalvården, IDAP behandlingsprogram för män som misshandlar kvinnor. Teorimanual, 2006. 66Kriminalvården, IDAP behandlingsprogram för män som misshandlar kvinnor. Teorimanual, 2006. 67Kriminalvården, IDAP behandlingsprogram för män som misshandlar kvinnor. Teorimanual, 2006. 4 BEHANDLINGSPROGRAMMET IDAP 2007/08:RFR9 den har ingått, t.ex. Utväg , har partnerkontakten ombesörjts av socialförvaltningen. Frivården i har inlett ett samarbete med Kvinnojouren i staden.