rfr · GV0WRFR20 · 2008-04-03 00:00:00 — Vi är uppe i , och det verkar fortfarande tillta, vilket jag ser som mycket positivt. Vi närmar oss ett hundraprocentigt informationssamhälle. Lite vill jag också säga om användningen. När det till exempel gäller fildelning kan vi se att det är fler män som fildelar, då kvinnorna har en mer nyttoinriktad inställning till sin användning. Ett område där det finns stora skillnader mellan män och kvinnor är hälsoinformation. Vad det här beror på vet jag inte. Kvinnor kan kanske generellt vara mer nyttoinriktade. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET När det gäller användargenererat innehåll och tillämpningar kan jag säga att alla vill vara med och publicera på Internet. Här har vi givetvis också fildelningen som en sådan tillämpning. Och när vi kommer till fildelningen ser vi att den fortsätter att öka. Några preliminära resultat från vår studie återigen visar att vi har en ökning från föregående år. De insatser som görs verkar inte riktigt fungera. Det kan vara så att om de insatser som görs inte hade funnits skulle vi ha en större ökning. Men de som avser att få ett stopp på fildelningen har definitivt inte fått det. Hur som helst finns det en mängd sådana här resultat. Jag skulle kunna rabbla sådana fenomen som vi har sett under än jag kommer att få göra. Men det jag vill komma till är att Internet integreras i våra liv. Det blir viktigare och viktigare. Vi har gått ifrån att Internet var någon form av enskild, isolerad aktivitet vi satte oss och gjorde någonting och sedan slutade vi. Det var Internet lite grann. Det är det inte . I vissa grupper i samhället är det fortfarande det. Men i andra, framför allt yngre generationer, är Internetanvändningen en otroligt viktig del av vardagen i väldigt många delar av livet. Utifrån att det är så pass viktigt som det är tror jag att vi måste kämpa för att alla grupper i samhället får ta del av detta. Vi måste nå ett hundraprocentigt informationssamhälle. Jag tror att det behövs konsumentskydd, som flera har varit inne på tidigare. DRM-skydden misstänker jag syftar till att förhindra illegal spridning av upphovsrättsskyddat material, men uppenbarligen gör de inte det. Däremot kan de vilseleda konsumenter som försöker få något helt annat och som tror att de köper något helt annat. Det finns flera punkter som gäller konsumentskydd som har berörts. Det är ett viktigt område. Upphovsrättsbranscherna, som har gjort en massa bra och utvecklat lagliga tjänster, tror OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET jag med sina informationskampanjer försöker upprätthålla den otroligt viktiga upphovsrätten. Det är helt riktiga åtgärder men inget som enskilt kommer att lösa den här problematiken. Det krävs också långt många fler insatser när det gäller att nyttja Internet som informations-, infrastruktur- och distributionskanal. Cd-skivor och dvdskivor kommer att vara historia om x antal år. Hur långt fram vet jag inte, men jag är helt övertygad om att de inte kommer att finnas. Jag tycker att det ur ett miljöperspektiv borde vara förbjudet att distribuera information på något annat sätt än via Internet med tanke på de miljöeffekter som dagstidningar, böcker, cd-skivor och dvd-skivor ger. Det skulle innebära otroliga besparingar om vi kunde förbjuda det helt enkelt. Ordföranden (): När alla har intagit sina platser tänkte jag leda den här frågestunden. Jag vill börja med att meddela er som eventuellt vill ställa frågor att från Stims sida ersätts av . Ni har fått information om vilka som finns i publiken. Det finns möjlighet för frågeställarna att ställa frågor till dem också. Vi hoppas att vi kan hinna två omgångar med frågor, men vi ska i alla fall ha en omgång där samtliga partier har möjlighet att ställa en fråga. Jag vill uppmana er att fatta er så kort och koncist som möjligt. (): Jag ska försöka fatta mig kort och ställer min fråga till . När det gäller diskussionen om sanktionsdirektivet handlar det om balansen mellan upphovsrätt å ena sidan och informationsfrihet och integritetsperspektivet å andra sidan. Om sanktionsdirektivet har Datainspektionen sagt att man inte tycker att det borde införas med hänvisning till integritetsperspektivet. Sedan finns det också en diskussion om huruvida polis och åklagare ska vara de som utreder brott och inte någon annan. Hur ser du på integritetsperspektivet? : Det är helt klart så att det finns integritetsaspekter. Det framhåller i sin dom. Det jag tycker blir tydligt efter den här domen är att säger att det inte finns något absolut förbud mot att införa en sådan möjlighet. Vi har hört att många länder har den typen av regler som ger rättighetshavarna möjlighet att på civilrättslig väg få ut uppgifterna. Men om man väljer att införa sådana regler krävs det, betonar EG- domstolen, skyddsregler som skyddar den personliga integriteten i det sammanhanget. Som jag uppfattade Datainspektionens remissvar handlade det mycket om att man utgick från det förslag till avgörande som generaladvokat hade kommit med tidigare och som var mycket mer kritiskt. Han var mycket mer integritetsvänligt inställd och sade att det i princip inte går att lämna ut de här uppgifterna i en civilrättslig process. Det var mycket det som Datainspektionen anslöt sig till, som jag uppfattade det. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Det jag menar att man måste tänka på är att det redan i det förslag som lades fram av fanns olika typer av garantier. Det handlar om en avvägning mellan olika intressen. Det som måste göras beror till exempel på vilken grad av misstanke som finns och vilken typ av bevisning som finns, så att det verkligen är ett intrång. Det måste vägas in. Man kan tänka sig att laborera med verktyg, att kräva att det ska vara intrång av en viss omfattning för att uppgifterna ska lämnas ut. Mot det skulle man kunna invända: Varför ska små rättighetshavare inte kunna få ut uppgifter när det är intrång i deras verk? Man kan tänka sig garantier för integriteten i form av rätt till information om uppgifterna har lämnats ut, skydd mot missbruk, att rättighetshavarna måste ställa säkerhet etcetera. Man kan alltså tänka sig en lång skala av olika åtgärder om man väljer att införa en sådan här rätt till information som ändå skyddar den enskilde. (): Jag skulle vilja vända mig till som är representant för bredbandsoperatörerna. Du hade ett alldeles utmärkt inlägg, föredömligt koncist, , där du berättade vad bredbandsoperatörerna inte kunde göra. Då undrar jag om du skulle kunna utveckla någonting om vad bredbandsoperatörerna frivilligt kan göra för att säkra upphovsrätten på Internet som bredbandsoperatörerna också tycker är viktig. Vi har ju sett att bredbandsoperatörer i andra länder, exempelvis och Virgin Media i , meddelat att de på olika sätt vill hjälpa till för att skydda upphovsrätten på Internet genom att skicka ut brev till IP-adressinnehavare som ägnar sig åt omfattande nedladdning eller uppladdning. Frågan är: Vad kan bredbandsbolagen göra? , Sonera: Tack för den frågan, Hans! Det första har jag pekat på i mitt anförande. Det är förstås att tillsammans med rättsinnehavaren bygga nya, spännande affärsmodeller. Det gör vi . Vi har också bjudits in av för att diskutera deras idéer, och vi har träffat dem. Vi agerar förstås också enligt de skyldigheter och beslut som dömande myndigheter utfärdar. Vår uppgift är också, som en annan talare var inne på, att bidra med information till användarna om vad som faktiskt är olagligt och att det finns lagliga tjänster. Sonera skickade för sedan ut sådan information till alla sina bredbandskunder via missiv i en faktura. Det hänvisades ofta i inledningstalen till vad som sker i andra länder. Där måste man vara väldigt nogsam med att kolla vad som är på förslag och vad som verkligen har skett. Det finns förslag om åtgärder i . Det finns förslag om åtgärder i . Det finns ett pågående domstolsärende i etcetera. Jag läste också om Virgin. Vad jag förstår är inte heller där frågan hur operatören tänker göra slutligt bestämd. (): Jag har en fråga till . Avslutningsvis i ditt föredrag började du blicka lite framåt, och flera andra föredragshållare var delvis inne på samma spår. Som företrädare för lagstiftaren blev jag väldigt OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Här gjordes jämförelsen med en tidningsbransch som i större utsträckning än andra branscher har förmått att utnyttja ny teknik för att göra affärer. Här pekas på det väldigt stora intresset för fildelning i som rimligen borde vara ett incitament för en god marknad. Om du finge spekulera framåt, , undrar jag vilka förväntningar på lagstiftningen som du har när det gäller att säkra och inte lägga in dumma spärrar mot en god affärsutveckling på Internet men också för att klara upphovsrätten, eller egentligen skapa väldigt goda incitament för skapare att under skydd av upphovsrätten fortsätta att vara kreativa, och också när det gäller att klara den personliga integriteten så att inte någon ges tillåtelse att hur som helst rota i min privata e-postlåda. Är denna tulipanaros i form av lagstiftning möjlig? Det är klart att den är möjlig, men hur ser den ut? , : Det var en mycket intressant och omfattande fråga. Det finns naturligtvis inget enkelt svar. Men jag tror att det är viktigt att vi ser detta ur två perspektiv i den diskussion som vi för här . Det var det som jag försökte indikera avslutningsvis. Vi har en diskussion om vad har för åtaganden , och det handlar om vilka grundläggande spelregler som ska finnas på plats. Den diskussionen är ganska begränsad. Sedan har vi den mycket mer intressanta och spännande diskussionen om hur upphovsrätten ska vara utformad för att klara sig i det framtida samhälle som många har beskrivit och till exempel stimulera folk att skapa i större utsträckning och bygga vidare på andras verk. Hur ser man till att upphovsrätten inte låser in prestationer och förhindrar skapande utan i stället tvärtom ser till att mer skapas, att yttrandefriheten främjas och att integriteten främjas. I den akademiska världen pågår en debatt om hur framtidens upphovsrätt ska se ut. Jag tror att det finns en ganska stor förståelse för att det också måste ske förändringar. Upphovsrätten har kanske inte fullt ut avspeglat alla intressen som egentligen berörs av upphovsrätten. Upphovsrätten har kanske huvudsakligen varit en arena för dem som är rättsinnehavare, och andras intressen har inte fullt ut beaktats. Jag tror att vi även kommer att behöva ha, och ska ha, en grundläggande upphovsrättslig ensamrätt. Men det behövs mer forskning bland annat kring hur denna incitamentsfunktion egentligen ser ut. Jag tror att den ser väldigt olika ut i olika branscher. I vilken utsträckning är det så att säga upphovsrätten som stimulerar skapande i en viss bransch, och i vilken utsträckning är det andra faktorer som är avgörande? Jag tror att det behövs en diskussion om skyddstiderna, till exempel när det gäller upphovsrätten. Skyddstiderna är väldigt långa. Man kan diskutera om det är rimligt. Det finns en sådan debatt. Det förs debatter om hur upphovsrättens ensamrätt ska utformas i detalj. Behövs det nya inskränkningar för att tillgodose att man kan söka och göra gammalt material tillgängligt och sökbart så att det inte låses in på grund av upphovsrätten? Den typen av överväganden måste vi OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET Det är en internationell diskussion som vi i inte ensamma kan föra. Det är bra att denna debatt har initierats. Men jag ser inte det som ett motsatsförhållande till att nu till exempel diskutera införande av nya sanktioner för att säkra den grundläggande ensamrättens konstruktion. Det är alltså två perspektiv som man måste försöka hålla i huvudet i detta sammanhang. Men jag har inget bra svar på hur denna framtida upphovsrätt ska se ut. (): Vi hörde här tidigare att en viktig sak som Internetoperatörerna vill bidra med är att tillsammans med upphovsrättsinnehavarna utveckla nya affärsmodeller. Jag skulle därför vilja rikta frågan i första hand till Per Strömbäck eller någon annan företrädare för den branschen. Vad gör ni just för att utveckla nya affärsmodeller som passar för dem som ligger lite i teknikens framkant? Själv ligger jag lite i teknikens bakkant och har konstaterat att ni är ganska bra på att hitta nya affärsmodeller där. Man kan få dvdfilmer med veckotidningar, och det går att köpa cd-skivor på stormarknaderna som man köper mat. Mig klarar ni så att säga som ligger i teknikens bakkant. Men vad gör ni för att klara mina tonåringar som ligger i teknikens framkant? Per Strömbäck, Spelplan ASGD: Jag tror att man ska låta tusen blommor blomma. Det är svårt att säga att det kan finnas vissa specifika affärsmodeller. Här måste marknadskrafterna låta de affärsmodeller som publiken efterfrågar växa fram. Man kommer tillbaka till grundproblematiken att vi har en dominerande affärsmodell som i och för sig är lite tekniskt utmanande för dem som inte behärskar tekniken till fullo, nämligen illegal fildelning, som har tagit över hela konsumentmarknaden, om man kan kalla dem som håller på med detta för konsumenter. Det blir svårt för de nya affärsmodellerna att hävda sig, vilket jag också sade i mitt anförande, utan att det finns tydliga spelregler. Vad vi från dataspelsbranschen gör för att hjälpa dem som är ovana vid den nya tekniken handlar framför allt om att erbjuda nya gränssnitt. I stället för tangentbord och möss kan det handla om mikrofoner, elgitarrer och sådana saker. tror jag att det är en typ av interaktion som lämpar sig bättre för just dataspel än andra kanske mer tillbakalutade underhållningsformer. Kanske någon av kollegerna från de andra branscherna vill tillägga något. : Jag kommer från Ifpi. När det gäller hur olika branscher skapar nya tjänster pågår det en ganska febril aktivitet för att skapa tjänster som passar olika konsumenter parallellt. Någon nämnde att vi har lämnat enformatsvärlden för alltid, vilket är extremt sant. Cd-skivorna kommer vi att fortsätta att leverera till stormarknaderna. Man kanske rentav kan hitta en 80-talssamling . Men jag tror att det som händer framför allt online är att man jobbar med alla olika typer av tjänster parallellt. Många av de butiker som ni refererar till har vi inte skapat, utan iTunes, som är den största musiksäljar- OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET sajten i världen, har sitt format. Där handlar det mer om att man som producent vill gå med på deras villkor och leverera musik dit. Parallellt pågår utvecklingen av prenumerationstjänster. Detta lanserades, enligt ett pressmeddelande så sent som , i , via den danska motsvarigheten till , . Det är mycket intressant. Om man har bredbandsabonnemang via TDC har man fri tillgång till ett antal miljoner låtar och musik både till sin mobil och till sitt bredbandsabonnemang. Den typen av tjänster vore det naturligtvis extremt intressant att få till även i . Sedan finns de mobila tjänsterna där det finns prenumeration och à la carte, där man köper musik låt för låt eller ringsignalstjänster. Mer och fler artister säljer direkt via sina egna sajter. har lanserat en underbar tjänst som man har kunnat läsa om i Filter och i andra medier . Man kan prenumerera på hennes tjänst. Man betalar på hennes sajt, marie.bergman.se. Det är inte mitt bolag som har med detta att göra. Detta gör hon själv. Men det är en intressant lösning. För dessa får man en låt och kan dessutom läsa information från henne om hur hon skrev låten och så vidare. Det finns alltså ganska många parallella tjänster för framkantsanvändning . : Jag kommer från . När det gäller bokutgivningen kan jag säga att det digitala utbudet i första hand ligger på ljudböckerna som till sin natur är digitala. Där finns det ett stort utbud, det finns en stor utgivning, och det finns också en stor försäljning som existerar parallellt med piratkopieringen. Den stora förändring som vi ser framför oss är när textfilerna, alltså böckerna i textformat, också kommer att sälja digitalt. sker det i första hand till biblioteken. Där väntar vi på den teknik som ger läsaren bra möjligheter att läsa en bok på ett trevligt och tilltalande sätt. En situation som alla förlag står inför är hur man ska hantera den kommande förändringen när böcker i textform börjar säljas digitalt och på nätet. Man kan kanske säga att bokbranschen mår ganska bra just . Man har en ökande försäljning. Det kan till en del hänga ihop med att man inte har utsatts för den negativa effekten av illegal fildelning på nätet. Men vi ser framför oss att den situationen kommer att uppkomma också för de svenska bokförlagen. : Jag kommer från Bonver. Vi driver legala filmtjänster. Det talas här om vad vi gör för att utveckla våra tjänster. Jag kan tala om att vi lanserade en ny tjänst som heter Amabo som kommer att komma i film2home snart. Där gör vi det möjligt för dem som laddar ned och fildelar att tjäna pengar genom att de också tillhandahåller storage och länkar vidare till andra. Det är ett helt nytt sätt att tänka för att engagera alla som vill vara OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET med och ha filmer och dela med sig av filmer. Det är ett helt lagligt sätt. Vi har filmbolagen med oss. På vår vanliga tjänst film2home gör vi det lättare för folk att hitta sin film. Vi lägger ned jättemycket arbete på att folk verkligen ska hitta det som de vill ha. Vi investerar allt vad vi kan för att utveckla tjänster. Men det är viktigt för oss att detta inte bara är gratis, en knapptryckning bort så att säga. (): Jag tackar för alla fina inlägg här i den aktuella frågan. I diskussionen och debatten framkommer det naturligtvis krav på regeländringar, lagändringar och så vidare. Men jag tycker mig också ha hört här att det går att göra väldigt mycket i branschen. Stims vd var inne på att branschen själv måste lösa denna fråga, det vill säga möta denna situation och göra detta mer tillgängligt för konsumenterna. Han var till och med inne på att det inte behövdes någon lagändring. sade att det måste ske en förändring inifrån branschen när det gäller dessa frågor. Jag skulle önska att ni från Klys utvecklar vad ni kan göra, om man inte ska gå lagvägen så att säga, alltså vad branschen kan göra, dit jag räknar er. Jag skulle också vilja ha någon ytterligare kommentar från om vad det egentligen är som ska ske. Det måste handla om en teknikförenkling, så att man gör det mer tillgängligt. Men jag skulle vilja ha lite mer kött på benen i den frågan. , Klys: Självklart har både upphovsmännen och de utövande konstnärerna och andra rättighetshavare ett ansvar i detta sammanhang att försöka hitta nya affärsmodeller och licensieringslösningar. ska ni veta att Klys är konstnärsorganisationernas politiska organ. Vi förhandlar därför inte om avtal för upphovsmännen och de utövande konstnärerna, utan det gör våra medlemsorganisationer, alltså de 18 konstnärsorganisationerna och upphovsrättsorganisationerna , , Bus, Tromb, och . När det gäller den närmare utformningen av hur dessa avtal ser ut måste jag få hänvisa vidare till våra medlemsorganisationer och upphovsrättsorganisationerna. Men jag vill vara tydlig med att vi är positiva till att det tas initiativ på detta område, till exempel Stims licensieringsförslag. Det kan vara en framkomlig väg för upphovsmännen på musikområdet att få betalt för den fildelning som sker. Sedan kan det finnas problem att lösa när det gäller det förslaget också. Man ska komma ihåg att har en unik ställning eftersom de har möjlighet att genom sina avtal erbjuda en världsrepertoar. Den här möjligheten finns inte på alla andra konstområden. Men jag bollar gärna denna fråga vidare till våra medlemsorganisationer. Många av dem finns företrädda här . Jag har även med mig en ledamot OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET från Klys arbetsutskott som heter och som kanske vill säga några ord. : Jag är också förbundsdirektör i Klys alla medlemsorganisationer, nämligen , som representerar manusförfattarna inom filmområdet till exempel. Vi sysslar i vårt dagliga arbete med att utveckla licensmodeller och att lösa sådana här saker i avtalssammanhang. Jag tror inte att det i någon av Klys organisationer finns några problem att ta fram sådana lösningar som vi sedan avtalar om med producenterna. Där existerar all möjlig fantasi, och jag känner inte igen mig i den bild som många av de senare talarna har tagit upp när de talar om att det är omodernt och att vi inte tänker nytt och så vidare. I mitt dagliga jobb och bland mina jurister tänker vi nytt varenda dag därför att vi möter olika typer av användningar, precis som när branschen beskriver sina nya sätt att få ut saker och ting i legala alternativ. Då kommer man naturligtvis till oss och säger att man behöver manusförfattarnas rättigheter för att göra detta på nätet, eller att man vill lansera en viss tjänst som kommer att nyttjas på ett visst sätt, och det kommer att betalas så här. Och man undrar hur det ska regleras i deras avtal. Det är någonting som vi känner att vi är väldigt bra på. Och vi tycker att det är väldigt roligt att delta i detta. Det är viktigt att komma ihåg att medlemmarna i konstnärsorganisationerna också är drivande. De är intresserade av den nya tekniken. De vill inte vara borta från nätet, från ungdomarna eller från alla som vill ta del av detta nya mediaflöde. De vill att vi som organisation ska se till att deras verk kommer ut. Det åskådliggörs av vad som sägs från vår sida, från och andra, nämligen att det är en av våra främsta arbetsuppgifter. : Jag är förbundsdirektör på . Jag vill understryka det som sade, nämligen att våra medlemmar och våra organisationer vill ha en spridning av verken. Vi vill inte att saker och ting ska låsas in. Vi är väldigt intresserade av att åstadkomma modeller som innebär att det blir en bred spridning. Men det måste också kopplas till en ersättning till våra medlemmar. Då måste man titta på olika förutsättningar på olika områden. är mycket verksamt inom det audiovisuella området. Där är det mer komplicerade och komplexa produkter som erbjuds. Den typ av affärsmodeller som är möjliga på musikområdet är inte riktigt lika enkla att tillämpa på det audiovisuella området. Till frågeställaren skulle jag vilja säga att denna öppenhet att medverka till nya affärsmodeller kan inte lasta av ansvaret för lagstiftaren att vidta de åtgärder som är nödvändiga. Som ett komplement till det som vi kan göra som aktörer krävs det också att lagstiftaren så att säga anpassar den svenska lagstiftningen till de förändringar som sker. Som det har sagts här tidigare är det inget ohemult krav att ska ha ungefär samma plattform för arbete på detta område som finns i andra EU-länder. OFFENTLIG UTFRÅGNING OM UPPHOVSRÄTT PÅ INTERNET , The Swedish Model: För att knyta an till lagarna vill jag framhålla något som är viktigt. Alla verkar vara ganska överens om att det finns mycket kvar att utveckla och att det är väldigt mycket upp till branschen att göra saker. Det som vi ser är ett beteende där man laddar ned musik olagligt. För att förändra detta beteende måste vi använda morötter och inte piskor. Jag tror att det är förödande att fortsätta att jaga och att fortsätta lagstifta mot ungdomar. Jag ser mig inte själv som ung utan som vuxen. Med detta sagt tycker jag att vi har förlorat väldigt mycket goodwill i vår bransch på grund av att vi jagar och jagar, är negativa och inte kommer med så mycket kreativa idéer. Som svar på frågan tycker jag att det lagstiftningsmässigt inte behövs så mycket mer. Däremot tycker jag att vi kan ställa högre krav på oss och på andra aktörer på musikmarknaden. Jag tror också att framtiden bygger väldigt mycket på förtroende. Man skapar inte förtroende genom att jaga och piska. Vi måste bli mycket bättre på att tillhandahålla de tjänster som våra kunder vill ha och uppmana och uppmuntra dem att lyssna på musik. Per : Jag jobbar med digitala frågor inom , som är utövarnas organisation, på ett dotterföretag som heter som äger.