eunbil · GV0NDE95 · 2008-01-01 00:00:00 — Eurojust har sedan inrättandet utvecklats på ett positivt sätt med ett ständigt ökande antal ärenden som hänvisas till myndigheten från medlemsstaterna. har över 1000 ärenden hänvisats dit. erfarenheter från samarbetet visar dock att det finns utrymme för och behov av att effektivisera Eurojust. Svensk ståndpunkt Eurojust, som tillkommit på initiativ av bl.a. , är en väl fungerande myndighet som har en viktig funktion i bekämpningen av grov gränsöverskridande brottslighet. Det finns dock behov av och utrymme för att ytterligare effektivisera Eurojustsamarbetet. De av bl.a. framtagna förslagen till reviderat Eurojustbeslut innebär en viktig förstärkning av det mellanstatliga samarbetet och det är angeläget att verkar för att de genomförs. Flertalet av de aktuella artiklarna är centrala för att åstadkomma ett mer effektivt Eurojust. kan stödja den föreslagna lydelsen av de aktuella artiklarna i utkast till nytt Eurojustbeslut och bör verka för att enas om innehållet i dessa. Se vidare i bifogad promemoria. Initiativ om rambeslut om verkställighet av utevarodomar (R) - Allmän riktlinje (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om hela förslaget till rambeslut. Bakgrund har tillsammans med , , , , och lagt fram ett förslag till rambeslut om verkställighet av utevarodomar. Rambeslutet innebär att bestämmelser om utevarodomar som återfinns i redan antagna eller överenskomna rambeslut (t.ex. rambesluten om den europeiska arresteringsordern och erkännande och verkställighet av fängelsestraff) ändras och får, i huvudsak, en likartad reglering. regleras frågan om utevarodomar olika i rambeslut som reglerar det straffrättsliga samarbetet. Förhandlingarna inleddes i den straffrättsliga rådsarbetsgruppen. SI:s målsättning är att förhandla klart förslaget under sitt ordförandeskap och nå en politisk överenskommelse vid rådets möte . Förslaget lyftes i sin helhet till men blockerades av tre medlemsstater. En stat angav politiska skäl till varför de inte kunde ge sitt godkännande (regeringsombildning). För en medlemsstat handlade det om att ytterligare stärka skyddet för en enskild som dömts i sin utevaro och som begärs överlämnad enligt en europeisk arresteringsorder och ska ges rätt till en ny prövning efter överlämnandet. Den berörde ska bl.a. efter överlämnandet och för det fall att denne begär en ny prövning av saken, ha rätt att få häktningen regelbundet omprövad. För det fall att den berörde aldrig sett domen ska denne också ha rätt att få del av domen innan ett överlämnade. Detta ska dock inte föranleda att några tidsfrister för ex. begäran om omprövning, börjar löpa. Därutöver rörde det sig om mindre förtydliganden i texten. Förhandlingar pågår i dessa delar och olika textförslag har presenterats av ORDF och berörda medlemsstater. Efter rådets möte har förhandlingar mellan medlemsstaterna fortsatt för att lösa ut de kvarvarande frågorna. På nytt lyfts nu hela förslaget till i syfte att nå en politisk överenskommelse. Svensk ståndpunkt stödjer, som initiativtagare, den utgångspunkt som rambeslutet har, dvs. att det i tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande är av vikt att hitta en balans mellan att skydda den enskildes rättigheter och ett effektivt samarbete. Genom att finna en enhetlig reglering beträffande när en utevarodom ska verkställas eller inte som en viss miniminivå regleras för att utevarodomar ska accepteras, skapas goda förutsättningar för att hitta denna balans. Det förslag som finns innebär enligt mening, goda förutsättningar för att såväl skydda den enskildes rättigheter som att effektivisera samarbetet. stödjer samtliga föreslagna ändringar som bl.a. syftar till att ytterligare stärka skyddet för en individ som dömts i sin utevaro och som begärs överlämnad enligt den europeiska arresteringsordern och som ska ges rätt till en ny prövning efter överlämnandet. Sammanfattningsvis stödjer således ordförandeskapets ambitioner att nå en politisk överenskommelse vid rådets möte . Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets förordning om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (R) - Överenskommelse om vissa aspekter (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för de fortsatta förhandlingarna, innefattande en kompromisslösning. Bakgrund Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning. I förslaget regleras frågor om vid vilket lands domstolar en talan om underhållsskyldighet ska väckas och vilket lands lag som ska tillämpas. Vidare innebär förslaget att domar och andra avgöranden rörande underhåll som meddelats i en medlemsstat ska vara direkt verkställbara i andra medlemsstater. Förordningen innehåller också vissa regler om delgivning, underhållsfordringars förmånsrätt och underhållsberättigades möjligheter till biträde av nationella centralmyndigheter. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgrupp och möten har hållits regelbundet. Flera kompromissförslag har utarbetats av olika ordförandeskap, senast av det slovenska ordförandeskapet. Förhandlingsarbetet har pågått parallellt med ett arbete inom ramen för för internationell privaträtt med att ta fram en ny internationell konvention om indrivning av underhållsbidrag samt ett protokoll om tillämplig lag. Det globala förhandlingsarbetet avslutades , då man enades om lydelsen av en ny konventionstext och ett protokoll om tillämplig lag. Svensk ståndpunkt är positivt inställt till arbetet med denna förordning. Det är viktigt, inte minst för att stärka barns rättigheter, att förfarandet för att driva in underhållsbidrag över gränserna blir snabbare, enklare och mer kostnadseffektivt. I vissa avseenden är det dock angeläget att verkar för ändringar av förslagets bestämmelser för att förordningen i praktiken ska bli ett effektivt instrument utan att man åsidosätter rättssäkerheten. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 när det gäller domstols behörighet och om införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (III) (R) - Politiska riktlinjer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Förslaget är upptaget till behandling vid rådet för politisk överenskommelse om vissa riktlinjer för de fortsatta förhandlingarna. Det är troligt att ordförandeskapet kommer att förklara att man inte ser några förutsättningar för att uppnå en kompromiss som kan leda till ett antagande av förordningen. Diskussionen kan komma att handla om förutsättningarna för de stater som önskar göra det att gå vidare inom ramen för så kallat förstärkt samarbete. Bakgrund Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av den s.k. II-förordningens regler om behörigt domstolsland i äktenskapsmål och införande av enhetliga regler om vilket lands lag som ska tillämpas i mål om skilsmässa. Förslaget har under förhandlats vid rådsarbetsgruppsmöten. har i förhandlingarna ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler i gemenskapen när det gäller äktenskapsskillnad. har motsatt sig regler som innebär att domstolarna ska tillämpa ett annat lands lag i vissa mål om äktenskapsskillnad. En stor majoritet av medlemsstaterna har enats om utformningen av lagvalsregler. En liten minoritet och ytterligare två stater motsätter sig förslagen. Ett flertal alternativa kompromissförslag har diskuterats, utan att någon för samtliga acceptabel lösning kunnat hittas. Förutsättningarna att nå en kompromiss förefaller nu vara mycket små. Svensk ståndpunkt godtar de delar av förslaget som innebär ökade möjligheter för par med anknytning till en viss medlemsstat att få ett äktenskapsmål prövat där. kan dock inte acceptera att en make genom avtal kan avsäga sig rätten att begära äktenskapsskillnad i det land där han eller hon är bosatt. förordar att några lagvalsregler inte antas. kan inte acceptera att det införs regler som innebär att möjligheten att få skilsmässa i svensk domstol inskränks för vissa grupper. Om lagvalsregler antas, ska de innebära att svensk domstol tillämpar svensk lag i skilsmässomål. Se vidare i bifogad promemoria. 18. e-juridik - Lägesrapport och det framtida arbetet (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Vid kommer ordförandeskapet att presentera en rapport från Rådsarbetsgruppens för rättsinformation (e-juridik) om arbetet med e-juridik under det slovenska ordförandeskapet. Rådet förväntas notera rapporten. Medlemsstaterna kommer att få tillfälle att kommentera rapporten som också innehåller förslag till arbetets fortsatta inriktning. Bakgrund Beslut i om att ge Coreper i uppdrag att organisera arbete med e-juridik. Till grund för beslutet låg en rapport från arbetsgruppen vari sonderades möjligheterna att arbeta med e-juridik frågor och inom vilka områden detta arbete borde bedrivas. E-juridik innebär inrättandet av en EU-gemensam portal som kompletteras med nationella portaler som, sammanfattningsvis, skall möjliggöra följande: - att kunna processa elektroniskt i gränsöverskridande tvister (tvistemål, brottmål och administrativa mål), - att på elektronisk väg genomföra förfarandet för det europeiska betalningsföreläggandet och - att på elektronisk väg få tillgång till vissa register, konkursregister, bolagsregister, fastighetsregister och kriminalregister. Syftet med projektet är att skapa bättre tillgänglighet till rättsväsendet för myndigheter, organisationer och allmänheten. Det handlar inte om att harmonisera eller lagstifta inom dessa områden utan enbart om att hitta tekniska lösningar för dessa portaler som möjliggör att de nationella systemen kan kommunicera med varandra, bl.a. ifråga om standarder, säkerhet och verifiering. Medverkan i samarbetet är frivilligt för medlemsstaterna. Svensk ståndpunkt har intagit en försiktigt positiv inställning till projektet. har emellertid inte aktivt tagit del av det utvecklingsarbete som bedrivits av vissa MS för att ta fram prototypen till portalen. Det är viktigt att förslagens konsekvenser och mervärde analyseras fullt ut innan ett ställningstagande görs. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) : Förhandlingsmandat för ett avtal om ömsesidig rättslig hjälp (Sr ) Ordförandeskapet har meddelat att dagordningspunkten stryks. Den yttre dimension av RIF a) Rapport om genomförandet av den yttre strategin för RIF b) Muntlig fördragning av ordförandeskapet om ministermötena med och (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet a) Informationspunkt. Rapportering om det pågående arbetet i kommissionen och rådssekretariatet om utvärderingen av strategin. Något dokument inför rådet har inte presenterats. b) Informationspunkt. Återrapportering från ministermötena med och . Något dokument inför rådet har inte presenterats behandlad vid samråd med : a) - b) - Bakgrund a) Vid rådsmötet antog dokumentet En strategi för den yttre dimensionen av RIF: Frihet, säkerhet och rättvisa för alla. I strategin anges att kommissionen och rådssekretariatet systematiskt kommer att övervaka framstegen med RIF:s yttre åtgärder och rapportera till och rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) , första gången senast . Denna regelbundna rapport avses ge ministrarna i) en övergripande utvärdering av effektiviteten av det politiska, tekniska och operativa samarbetet med tredjeländer i RIF-frågor , ii) specifika förslag till geografiska och/eller tematiska prioriteringar för ytterligare åtgärder och iii) alternativa, såväl politiska som tekniska, åtgärder för att förbättra samarbetet med särskilda länder och regioner. I kommissionens slutsatser från den första utvärderingen, som gjordes efter rådsbeslutet, sades bl.a. att både de tematiska och de geografiska prioriteringarna äger fortsatt giltighet och att det inte fanns anledning att ändra eller uppdatera prioriteringarna. Kommissionen pekade också på vikten av hållbarhet, samstämmighet och kontinuitet i arbetet. framhöll bl.a. vikten av partnerskap med tredje länder för framgång i samarbetet och pekade på faktorer som skulle stärka sådana partnerskap, t.ex. samordnade insatser, ömsesidig förståelse och samarbete för att lösa uppkomna problem, riktade lösningar och åtgärder när det gäller terrorism, organiserad brottslighet, korruption och olaglig invandring samt ett differentierat och flexibelt förhållningssätt med horisontell bedömning av behoven av åtgärder. framhöll följande som särskilt viktigt: - fortsätta genomförande av s.k. Action Oriented Papers (AOP) om samarbetet med och - påbörja genomförandet av AOP om samarbetet med - fortsätta arbeta med frågor om migration i relation till , särskilt genom stärkt dialog med Afrikanska unionen - fokusera på särskilda frågor i samarbetet med länderna i grannskapspolitiken (ENP countries), bl.a kampen mot organiserad brottslighet i regioner som gränsar till sydöstra - öka samarbetet med och i kampen mot narkotika. beräknas kommissionen och rådssekretariatet presentera den andra utvärderingsrapporten, oklart ännu om det blir en gemensam rapport eller var sin rapport som vid det förra tillfället. Tilläggas kan att strategin löper ut och att det kommande för trio-ordförandeskapet gemensamma arbetsprogrammet om de yttre förbindelserna har arbetet med en ny eller reviderad strategi bland de prioriterade frågorna. b) : möttes EU och för åttonde gången i trojkaformat på ministernivå för gemensamma diskussioner om rättsliga och inrikes frågor (). Mötet ägde rum i . EU representerades av ordförandeskapet (justitie- och inrikesministrar m.fl.), det inkommande franska ordförandeskapet, kommissionen, rådssekretariatet, Europol och Eurojust. Från deltog justitie- och inrikesministrarna med delegationer, samt representanter för , Federala migrationsmyndigheten, riksåklagaren, och Federala säkerhetstjänsten. På dagordningen stod bl.a. - uppdatering av läget beträffande genomförandet av och framtida prioriteringar rörande den s.k. road map för det gemensamma området för frihet, säkerhet och rättvisa - viserings- och gränsfrågor, bl.a. samarbete mellan FRONTEX och den ryska gränsmyndigheten - samarbetet i narkotikafrågor - kampen mot IT-brottslighet inkl en konferens med deltagande från EU och om kampen mot barnpornografi och IT-brottslighet för terroriständamål - kampen mot organiserad brottslighet - det ökande samarbetet mellan den Europeiska polisakademin (CEPOL) och motsvarande ryska myndigheten - fortsatt samverkan i det civilrättsliga samarbete, - läget i det straffrättsliga samarbetet - framtida samarbete mellan Eurojust och ryska myndigheter. informerade kort om sitt kommande EU-ordförandeskap. kommer att prioritera kampen mot narkotika, terrorism, IT-brottslighet samt handel med vapen och människor. arbetar också med förslaget till migrationspakt och överlämnade ett utkast till . Nästa möte i PPC kommer att hållas i . : möts EU och på ministernivå i trojkaformat för diskussioner om rättsliga och inrikes frågor. möte kommer att äga rum i . På dagordningen förväntas frågor bl.a. om det aktuella läget i genomförandet av avtalen mellan och om återtagande och viseringslättnader samt de rättsliga och inrikes frågorna i förhandlingarna om det utökade samarbetsavtalet mellan och . Vidare kommer diskussionerna att röra genomförandet av den reviderade handlingsplanen för det rättsliga och inrikes området mellan och , bl.a. frågor om migration och asyl, gränsförvaltning, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, samarbetet med Europol och Eurojust och stärkande av domstolsväsendet. kommer att informera om sitt kommande ordförandeskap i EU. Några övriga frågor har inte presenterats. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning, bilaga 1. Schengen informationssystem (SIS) II a) Lägesrapport b) Föredragning av kommissionen om tidsplanen för SIS II c) (ev.) Utkast till rådets beslut och rådets förordning om migrationen till SIS II - Diskussion av vissa frågor (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Information om hur utvecklingsarbetet med SIS II fortskrider. Information om den tidsplan för den avslutande fasen av SIS som utarbetats av kommissionen. Diskussion om vissa utestående frågor i utkasten till rådsbeslut respektive rådsförordning om migrationen till SIS II. Några dokument inför rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med : Frågor relaterade till SIS II behandlades senast inför . Schengens informationssystem (SIS) är det gemensamma efterlysnings- och spaningsregister som används av länderna som deltar i . Utvecklingen av nästa generation av Schengens informationssystem (SIS II) pågår under kommissionens ledning. togs beslut om att senarelägga driftstarten av det nya systemet för att ge mer tid för tester och utveckling och därmed minska risken för problem vid den faktiska övergången från SIS I till SIS II. Övergången är känslig eftersom det är ett komplext system och toleransen för driftsstörningar är mycket låg. Ny tidpunkt för driftstart är , dvs. under svenskt ordförandeskap i EU. har redan från projektets start varit engagerat i den tekniska utvecklingen. engagemang har bottnat i en ambition att utvecklingen av tekniska system skall vara rationell och kostnadseffektiv. Under utvecklingsfasen har det emellertid uppstått många svårigheter som bland annat beror på att kommissionens beslutsstruktur inte primärt är anpassad för att driva tekniska utvecklingsprojekt. När nu ytterligare en förskjutning av tidsplanen medför att kommer bli ansvarig för projektets avslutningsfas har frågorna blivit än mer aktuella från ett svensk perspektiv. En lägesbeskrivning till ministrarna ges kontinuerligt och innehåller vanligtvis en redogörelse för hur projektet framskrider. innehålla uppgifter om vilka testfaser som pågår och hur medlemsländerna respektive det centrala systemet för SIS klarat sig under testerna. I enlighet med slutsatserna från , där rådet uppmanade kommissionen att lägga fram en uppdaterad, fullständig och detaljerad tidsplan för SIS II för rådet , avser kommissionen presentera sin plan. Det pågår fortfarande diskussioner mellan kommissionen och medlemsstaterna på teknisk nivå om tidsplanens (projektplanens) exakta innehåll. Rådet gav 2001 kommissionen mandat att utveckla SIS II. P.g.a. förseningarna i projektet har detta mandat förlängts . Det nuvarande utvecklingsmandatet löper ut /2009. Den rättsliga grunden för SIS II (beslutad av rådet och parlamentet ) skall börja gälla först när systemet tas i drift, dvs. till driftsättning saknas således rättslig grund för systemet. Förslaget till rådsbeslut och rådsförordning om SIS II-migreringen avser att skapa en sådan rättslig grund för de aktiviteter som måste vidtas . Det gäller främst ansvarsfördelning mellan kommissionen och medlemsstaterna för de omfattande sluttesterna (som omfattar alla delar av systemet centrala systemet, nätverk, nationella databaser, nationella applikationer) och rättslig reglering för den behandling av uppgifter som kommer äga rum vid överföring av data från SIS I till SIS II. Det slutliga förslaget till tidsplan har ännu inte presenterats. Förslaget till rådsbeslut respektive rådsförordning har ännu inte presenterats. (ev.) SIS-kommunikationsnätet - Lägesrapport (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Troligen att informera rådet om hur arbetet med att ersätta nätverket för SIS framskrider. Något dokument inför rådet har inte presenterats. behandlad vid samråd med : Frågor relaterade till kommunikationsnätverket behandlades inför RIF . Bakgrund (eventuell innehållet under rubriken är osäkert) Förseningar i kommissionens utveckling av den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) har inneburit att kontraktstiden för nätverket för nuvarande system, kallat SISNET, löper ut innan SIS II kan tas i drift. För att säkerställa kontinuiteten i driften av nuvarande system har generalsekretariatet genomfört en upphandling av en förlängning av SISNET. Vid rådets möte godkändes upphandlingen av en förlängning och att avtal ingås med en utvald leverantör. Informationen till rådet torde komma att innehålla en redogörelse för leverantörens förberedelser . Förslag till och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (Sr ) Se rådets dagordning, punkten 3. Utkast till rådets slutsatser om förvaltningen av EU medlemsstaternas yttre gränser (Sr ) Se rådets dagordning, punkten 6. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat i samband med införandet av biometri samt bestämmelser om hur viseringsansökningar ska tas emot och behandlas (Sr ) Se rådets dagordning, punkten 4. (ev.) Utkast till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 när det gäller användningen av informationssystemet för viseringar (VIS) enligt kodexen om Schengengränserna (Sr ) Se rådets dagordning, punkten 5. Några övriga frågor har inte presenterats. (R) = Rättsakt (*) = Punkt där omröstning kan begäras (C133/06) avseende rättslig grund för ändringar av detaljerade minimiregler till direktiv (flyktingdirektivet)