mot · GW02Kr220 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur stödet till Svenskt Friluftsliv kan öka för att främja fysisk aktivitet och naturupplevelser. Främjande av fysisk aktivitet och naturupplevelse genom stöd till Svenskt Friluftsliv Samhället har ett stort värde i att skapa förutsättningar som främjar hälsa, och det är något som också har slagit fast i full politisk enighet i den folkhälsopolitiska propositionen. Det är viktigt att samhället värnar och tar ett ansvar för att stödja utvecklingen av den sociala ekonomin i allmänhet och friluftslivet i synnerhet. Friluftslivet griper in i många politikområden och kräver därför insatser av flera samhällsaktörer och inom flera politikområden. Människan har behov av både fysisk aktivitet och naturkontakt. Friluftsliv kan särskilt väl tillfredställa dessa behov. Men det behövs mer samhällsstöd än vad som ges . är det statliga bidraget till friluftsorganisationer . Detta bidrag fördelas av som har ett kansli på . till att medlemsorganisationerna omfattar mer än 2 miljoner människor är statens stöd på ganska blygsamt jämfört med idrottsrörelsens stöd, även om de har över 3 miljoner medlemmar. Idrottsrörelsen har i regeringens budgetförslag fått samma summa som 2008, i ordinarie anslag plus Idrottslyftets och den del som vinstdelningssystemet ger från till LOK-stödet. Dessutom får via . Det statliga stödet till frilufts- och främjandeorganisationer har minskat kraftigt i förhållande till idrottsstödet. Friluftspolitiken föddes genom att beslöt att bilda statens fond för friluftslivets främjande. Avsikten var då att statsmakterna skulle avsätta av tipsmedelsbehållningen till fonden. Den avsikten föll i glömska. Med dagens mått mätt blev den årliga avsättningen ändå betydande. /65 uppgick fondavsättningen till i dåtidens penningvärde. Som jämförelse kan nämnas att staten samma budgetår avsatte till fonden för idrottens främjande. Friluftsstödet motsvarade alltså av idrottsstödet . Statsbidragen via till sex frilufts- och främjandeorganisationer är vad som finns kvar av statens en gång omfattande friluftsstöd. Huvuddelen av den bidragsgivning som sköttes av statens friluftsnämnd har helt försvunnit. och därefter den dåvarande stiftelsen hade uppgiften att fördela anläggningsbidrag till friluftsorganisationerna, men bidragen försvann helt när avvecklades 1992. fördelades bidraget via (). Den organisation som då var stark och som kom att utmana RF var som krävde eget bidrag. beslutade regeringen om bidraget och friluftsrörelsen fick sitt stöd via RF i enlighet med regleringsbrevet. Därefter och fram till bildande fördelades medlen direkt av regeringen. De organisationer som fick stöd denna väg var: , , Sportfiskarna, Båtunionen, Cykelfrämjandet och . Den moderna historien kan sammanfattas enligt nedan: 1999 Statens stöd till frilufts- och främjarorganisationer (Ds 1999:78) läggs fram. 2000 Den ideella organisationen bildas. 2002 Anslaget höjs från till . 2003 inrättas vid med representation från Frisam. 2004 Extra anslag till om från anslaget för biologisk mångfald. 2005 Anslaget permanentas om . 2006 Frisam byter namn till Svenskt Friluftsliv. 2008 Svenskt Friluftslivs friluftspolitiska program presenteras. Investering i friluftsliv = investering i folkhälsa Att satsa på ökat stöd till friluftslivet kan ses som en investering i folkhälsa. Fysisk aktivitet är en förutsättning för en god hälsoutveckling. Målet för de samlade insatserna inom folkhälsopolitikens område fysisk aktivitet är att samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet för hela befolkningen. Detta ska främst ske genom insatser som stimulerar till: mer fysisk aktivitet i förskola, skola och i anslutning till arbetet att äldre, långtidssjukskrivna och funktionshindrade aktivt erbjuds möjligheter till motion eller träning på sina egna villkor (källa ). Inom alla tre punkterna ovan kan friluftsorganisationerna medverka till att fler människor får möjlighet att vara fysiskt aktiva och få uppleva naturen. Bara att få vara i naturen är rehabiliterande i sig visar forskning från bl.a. Alnarp1. Fysisk aktivitet har också stor betydelse för att motverka psykisk ohälsa, något som bl.a. , tillträdande gd på , har visat i sin forskning. För att kunna utveckla sitt arbete och bl.a. bidra till att fler får ta del av naturupplevelser och ökad fysisk aktivitet utomhus behöver friluftsrörelsen ett ökat statligt stöd utöver de ideella insatser som håller friluftslivet vid liv. Precis som idrotten bidrar friluftslivet till stor samhällsnytta. har idrottsrörelsen haft möjlighet att utveckla sin verksamhet med hjälp av handslaget och idrottslyftet. Det är nu dags att se över hur stödet till Svenskt Friluftsliv kan öka för att främja fysisk aktivitet och naturupplevelser. Friluftslivets organisationer bör från samhällets sida jämställas med idrottsrörelsen när det gäller beskattning och bidrag och bör i likhet med idrotten ansvara för att fördela sina egna medel. Detta har stöd i utredningen stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds 1999:78). Natur i vården, Grön terapi och rehabilitering en naturlig del av framtidens hälso- och sjukvård, Förstudie för i län, , 2005, Naturen som läkande kraft, Om , , nr 12, jan. 2003, vol.