ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T540 · 2008-10-03 00:00:00 — Analys av avregleringen av kollektivtrafiken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en analys av avregleringen av kollektivtrafiken. har en omfattande avreglering genomförts av kollektivtrafiken. Det har gällt i princip all kollektivtrafik såsom taxi, busstrafik, tunnelbana, pendeltåg, fjärrtåg och flygtrafik. I ett kortare perspektiv föreföll fördelarna vara stora. Kostnaderna minskade för länstrafikbolagen och i förekommande fall staten. Dessutom ökade ibland turtätheten. Vid de senare upphandlingarna har man dock kunnat konstatera att priserna stigit. Många länstrafikbolag tvingas dra in turer eller höja priserna för att klara ekonomin. Det är inte heller alltid så att det blivit bättre för passagerarna. I många fall kan man vara tvungen att köpa flera olika biljetter från flera olika bolag utan prissamordning för att ta sig från en ort till en annan. Att ett statligt företag som SJ ägnar sig åt att auktionera ut tågbiljetter på Internet är närmast pinsamt. För det första diskrimineras de passagerare (kanske framför allt äldre) som inte har tillgång till Internet. För det andra borde tydlighet i prissättning inte minst från konsumentsynpunkt vara något att sträva efter. För personalen innebär den allt hårdnande konkurrensen försämrade villkor. Det kan handla om försämrade arbetstider, sämre pensionsvillkor, sämre lönevillkor och dåligt inflytande över sin arbetssituation. Eftersom de fasta kostnaderna är i stort sett lika för den som driver exempelvis tågtrafik finns det inte så mycket mer att spara på än personalkostnader. Ständiga byten av entreprenörer leder dessutom till inkörningsproblem när den nya entreprenören ska ta över. Då är det alltid personalen ombord som får ta emot all kritik. Vi kan också konstatera att bussbranschen är satt under hård press. Kampen för att vinna anbudsupphandlingarna har pressat lönsamheten. Arbetsvillkoren för chaufförerna är klart försämrade och det leder till problem med rekrytering och stor personalomsättning. Hur det är ställt med säkerhetstänkandet inom den avreglerade kollektivtrafiken vet vi inte heller särskilt mycket om. Service och översyn av det rullande materialet kostar pengar. När lönsamheten är dålig och aktieägarna kräver sina vinster och personalen är stressad kan man misstänka att säkerheten inte alltid kommer i första rummet. Ett exempel är att man inom fjärrtågtrafiken infört något som kallas tågvärdar som i princip bara kan klippa biljetter. Detta har man gjort för att slippa ha flera välutbildade och dyrare tågmästare ombord. Konsekvensen av detta är att det på ett persontåg med hundratals passagerare finns en person med säkerhetsutbildning. Något sådant skulle aldrig accepteras till exempel inom flyget. Det är angeläget att det görs en bred analys av de långsiktiga konsekvenserna av den omfattande avreglering som gjorts av kollektivtrafiken. Följande områden bör belysas: Den långsiktiga prisutvecklingen. Service, kvalitet, tillgänglighet och enkelhet för passagerarna. Branschens långsiktiga lönsamhet. Utvecklingen av säkerhetsarbetet.
mot · GW02T542 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om otillräckliga åtgärder mot ofrivillig roaming. Så kallad ofrivillig roaming är ett elektroniskt nätproblem som drabbar användare av mobiltelefon i områden nära en nationsgräns. Trots att mobiltelefoninnehavaren befinner sig på svensk mark kan det svenska mobilnätet vara svagare än till exempel det danska eller tyska, vilket innebär att mobiltelefonen automatiskt kan koppla upp sig mot det utländska nätet. Eftersom många svenska mobilkunder har en fast taxa för samtal inom eller till andra kunder med samma operatör kan uppkopplingen till det utländska nätet innebära betydligt högre kostnader för mobilkunden. Problemet är störst och tydligast längs där det danska nätet lätt tar över. Delar av i sydöstra får in signalerna från danska . Och längs sydkusten i kan mobilkunderna få in polska eller tyska nät. Små steg i rätt riktning har det skett en lagförändring som bland annat innebär att teleoperatörer ska erbjuda sina abonnenter en möjlighet att välja en översta kreditgräns för sitt teleabonnemang. Konsumenter kan få räkningar som är högre än väntat på grund av olika omständigheter ofrivillig roaming är ett exempel och då är en generell kreditgräns ett bra skydd mot att drabbas ekonomiskt. Konsumenten kan alltså välja hur hög en teleräkning maximalt får bli, oavsett vad som är orsaken till att kreditgränsen uppnås. När en mobiltelefon kopplas upp mot en operatör i ett annat EU-land ska hemmaoperatören skicka ett sms om vad minutpriset för ett samtal är när konsumenten ringer från det landet. Dessutom har det genom EU:s roamingförordning införts en så kallad eurotaxa som fastställer ett pristak förroamingavgifter för samtal inom EU. Det är grundläggande att en konsument ska kunna använda ny teknik utan rädsla för dyra efterspel. De insatser som den borgerliga regeringen gjort är otillräckliga.
mot · GW02T543 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner bör få eftersöka felparkerare med utlandsregistrerade fordon. förlorar eftersom parkeringsböter på utlandsregistrerade bilar inte kan drivas in. 10 000 p-böter skrivs ut i på bilar som är registrerade i andra länder (främst och ) men endast 500 betalas frivilligt. Resterande går det inte att göra något åt eftersom svenska kommuner enligt lagen inte kan driva dessa fall till inkasso. Endast p-böter på svenskregistrerade bilar kan därför drivas in. har många danskar flyttat till , vilket ytterligare spätt på problemet. Det är nämligen fullt möjligt att arbeta i , bo i och felparkera sin danska bil i utan påföljd. Även om integrationen över sundet inneburit mycket positivt så är Malmös ekonomi pressad av den stora inflyttningen eftersom danskarna (enligt skatteavtalet mellan och ) betalar skatt där de arbetar och inte där de bor. Danskarna tar dessutom del av barnomsorg, skola, vård och övrig välfärd på den svenska sidan. Den danska staten har i viss mån kompenserat för skattebortfallet men endast en bråkdel av dessa pengar har överförts till och . I går det däremot inte att felparkera utan påföljd. Där har nämligen kommunerna rätt att söka upp ägaren till de felparkerade bilarna, även när fordonen är utlandsregistrerade, och driva in skulden. Det är nu hög tid att även gör något åt de gränsöverskridande felparkeringarna. Med tanke på den ökade integrationen i och andra gränsregioner bör vi anpassa lagstiftningen så att den blir mer modern och effektiv. Det är inte rimligt att svenska kommuner ska förlora stora belopp för att det finns en lucka i lagen som gynnar felparkerare. Särskilt inte när andra länder kunnat lösa problemet!
mot · GW02T545 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att trygga och säkra . , främst sträckan MullsjöJönköping och Nissastigen mellan och har varit i behov av ombyggnad och upprustning för en ökad trafiksäkerhet, förbättrad framkomlighet och minskad restid. Det finns många skäl för ombyggnad: ambulanser som vid utryckning förlorar viktiga minuter, skolbussen som blir inställd, lastbilsentreprenören som inte kan hålla de allt hårdare kraven på snabba leveranser. Men det handlar också om att vidga regionens arbetsmarknad genom att underlätta pendling. Det viktigaste skälet är emellertid att få slut på de många personliga tragedier som alla allvarliga olyckor längs ger upphov till. På sina håll är vägen mycket farlig och det är nu viktigt att prioritera till exempel förbifart innan fler allvarliga olyckor inträffar. har utöver den viktiga säkerhetsaspekten en hög politisk prioritet i regionen. Undermåliga vägnät är tillväxthämmande, och det är ur politisk synvinkel viktigt för att kunna förbättra sina möjligheter att bidra till den generella tillväxten. Att förbättra skulle öka regionens utvecklingskapacitet, välstånd och länsbornas trygghet.
mot · GW02T547 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om påbudsskyltar vid övergångsställen. När ritade vägskylten som sitter vid alla övergångsställen, fanns som mål att klargöra var man lämpligen passerar gatan. har lärt många barn just detta att här går man. har på regeringens uppdrag låtit framställa en variant med en kvinnlig fotgängare som skulle kunna ta plats vid våra övergångsställen. Inte bara är det kostsamt, innebär fler problem. saknar den viktiga dubbelmeningen som Herr lär barn. Vi bör dessutom inte ha två olika skyltar för samma påbud, men jämställdhetstanken bakom projektet går förlorad om vi byter alla skyltar till . Att skylten är utformad är inte ett fullgott skäl till att faktiskt låta producera den. har uttalat sig om att det här uppdraget ännu är i sin linda. Låt oss kväsa det där.
mot · GW02T552 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att observera , och anslutande banors, betydelse för infrastrukturen i . är en mycket viktig pulsåder för trafik söder om , både vad gäller gods- och persontransporter, så även de banor som är sammankopplade med stambanan. Inte minst gäller det järnvägen JönköpingNässjö och vidare österut mot samt banan från mot /. Med tanke på den starka tillväxt som sker i landet och inte minst i , där terminalerna i Torsvik och Gamlarp utgör viktiga nav för godstransporterna är en upprustning av banorna nödvändig. Inte minst viktig är miljöperspektivet då negativa förändringar i klimatet aktualiseras . Att då kunna föra över mera av godstransporter på järnväg är miljöbesparande. När det gäller bör det arbete som bedrivits av och berörda kommuner och regioner för att utreda upprustningen av delen JärnaLinköping, den så kallade Ostlänken, få sin fortsättning i liknande arbete söder om . har inlett en förstudie rörande upprustningen av mellan och till en maxhastighet av (från dagens ). Även sträckan mellan och är i stort behov av upprustning, den här sträckan av stambanan är också en del i den planerade Götalandsbanan. Götalandsbanan ses som nästa stora järnvägsinvestering i . Här har berörda kommuner/regioner tagit en aktiv del i att ta fram underlag för att kunna starta en förstudie. Allt detta sammantaget gör att det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om upprustningen av och angränsande banor så att resultatet blir en väl fungerande infrastruktur i . Det är viktigt att regeringen ger signaler om hur och i vilken takt arbetet skall bedrivas för att det skall ske på ett konstruktivt och kostnadseffektivt sätt. En möjlig väg i detta arbete skulle kunna vara att tillskapa regionala som kan hanteras av regionerna och på det sättet också bidra till en effektiv rustning av de mindre järnvägarna. En liknande motion behandlades under förra i betänkande 2007/08:TU1 och fick avslag, men min förhoppning är att motionen under detta kommer att antas av .
mot · GW02T553 · 2008-10-07 00:00:00 — Upprustning av vägstråket linjen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt vidta åtgärder för att rusta upp vägstråket linjen. 1993 fattade beslut om att vägstråket linjen mellan och via , , , , och skulle utgör en del av det nationella stamvägnätet. Trots det beslutet har investeringarna på vägstråket varit mycket små eller obefintliga. har intressenterna i detta vägstråk, som arbetat under namnet Räta linjen, gjort en nystart i arbetet med att tillvarata intressen i genomförandet av den nationella vägplanen 20042015 samt att skapa en bredare kunskapsplattform inför kommande planeringsomgång. Räta linjen fyller en viktig funktion för bland annat nationella tunga transporter i nordsydlig riktning. Den har också en regional funktion, för att stärka StockholmMälarregionens flerkärnighet. Räta linjen är ett av de större vägstråken genom regionen för, framför allt, godstrafik. Räta linjen är ett alternativ till E 4 för den långväga trafiken mellan norra och . Den innebär också att västmanlänningar lätt kan ta sig både norrut och söderut och gävleborgare söderut. är Räta linjens standard mycket dålig på flera avsnitt. Då trafiken kommer att öka på denna sträckning är det viktigt att förbättra standarden och utformningen av sträckan, vilket skulle komma till både lokal och regional nytta. Räta linjen fungerar även som en avlastning för trafiken i . Behovet av upprustning handlar också om trafiksäkerhet. Det finns flera olycksdrabbade avsnitt. Särskilt de vägar som endast har en bredd av . Denna vägtyp, 13-metersvägar, är statistiskt sett särskilt olycksdrabbade. dödas drygt 600 trafikanter i . 100 av dessa dödas på 13-metersvägar och av dödsolyckorna sker med mötande trafik. För att minska antalet döda och skadade måste dessa vägsträckor breddas och rustas upp. Genom att installera ett mitträcke skulle i stort sett alla mötes- och omkörningsolyckor elimineras, som skadeföljden av inträffade olyckor skulle minska. Enligt bedömning skulle antalet döda och skadade minska med . En ombyggnad av Räta linjens sämre vägavsnitt skulle också innebära positiva effekter i miljöhänseende. För Västmanlands- och Gävleborgsregionens del är det viktigt att ha en bra infrastruktur för att få en positiv utveckling i regionen. För Gävles del är Räta linjen en betydelsefull vägförbindelse till och . Vid en utbyggnad av hamn kommer Räta linjen att vara viktig för transporter till och från hamnen. Området invid innehåller dessutom många attraktiva boendemiljöer och möjligheten att bo i detta område och pendla till jobb i angränsande större orter behöver förbättras. Räta linjen innebär raka spåret till nya jobb för många! Med den betydelsefulla position som Räta linjen kommer att få är det angeläget med en långsiktig planering där Räta linjen får en framskjuten plats i planeringen av infrastrukturinvesteringar. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att bör ge regeringen till känna att Räta linjen bör prioriteras bland de vägsträckor som ska åtgärdas.
mot · GW02T555 · 2008-10-07 00:00:00 — Nordiska triangeln och tillväxtkorridoren OsloKarlstadStockholm tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på Nordiska triangeln och tillväxtkorridoren OsloKarlstadStockholm. Nordiska triangeln som är ett av 30 av EU prioriterade infrastrukturprojekt avser förbindelserna mellan de nordiska huvudstäderna , och med förbindelse till . På dessa sträckor körs de flesta av de landburna transporterna från via i söder och från och via i öster. Den nordiska triangeln är viktig för näringslivet i de nordiska länderna och för konkurrensen med andra EU-länder. Men den är också viktig för människor som lever och arbetar i de mindre kommunerna längs benen i triangeln. Den i triangeln knyter samman huvudstäderna och . På den sträckan finns tillväxtskorridoren OsloKarlstadStockholm och utefter det benet bor det över 4 miljoner människor. Här är arbetspendlingen över gränsen per capita väldigt hög. I gränskommunerna pendlar var femte person över gränsen. Av de nordiska länderna är det mellan och som den största arbetspendlingen sker. Exporten mellan länderna omsätter . I gränsområdet (, , och Hedmark) bor ca 1,7miljoner människor med den expansiva som motor som lockar både arbetskraft och kapital. Men även resten av området har mycket att erbjuda och bygga vidare på. I första hand har svenskar fått ökade arbetstillfällen i , men gränsen medför också att norskt företagande söker sig till sitt närmaste EU-land. är viktigaste exportmarknad och kommer på tredje plats för . Vägtrafiken över gränsen har nästan fördubblats . Trots låg vägstandard ökar godstransporterna och arbetspendlingen. För att skapa nya dynamiska tillväxtregioner i vår del av världen ska svensk infrastruktur smidigt kunna knytas ihop med andra länders vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser. Det är alltså nödvändigt att ytterligare investeringar görs i infrastrukturnätet mellan länderna och att de planerade infrastruktursatsningarna längs vägarna i området synkroniseras. En långsiktig vision med snabbtågstrafik i Nordiska triangeln utgör en sådan utveckling som också knyter korridoren till förbindelser österut. Tillgång till flygplatser är en nödvändighet för en positiv regional utveckling och internationalisering. I tillväxtkorridoren finns , i samt en handfull regionala flygplatser, bland annat . Alla transportslag bidrar till regionens tillgänglighet även om vägnätet och järnvägsnätet har de viktigaste rollerna för lokala, regionala och långväga person- och godstransporter i regionen. Därför är det viktigt att den uppmärksammar behovet av investeringar längs med Nordiska triangeln och inte minst beaktar den stora pendlingen i gränstrakterna.
mot · GW02T556 · 2008-10-01 00:00:00 — Statlig myndighet till stad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en statlig myndighet ska placeras i stad. stad saknar en myndighet. Det är inte bara en viktig symbolfråga utan även en strategiskt bra ort att placera en myndighet i. Placeringen av en myndighet har ett identitetsvärde för området och skapar nya jobbtillfällen. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredning med uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation. Det resulterade i utredningen myndighet för alla (SOU 2008:9). Man kom att föreslå som placeringsort av den nya myndigheten. Vid bedömningen har man även tittat på som en potentiell placeringsort. är i många avseenden en mycket lämplig ort för ändamålet. Staden ligger mycket strategiskt bra till mellan , och där verksamheten bedrivs, med närhet till samt många viktiga verksamheter. Den befinner sig i ett expansivt skede och det finns långt gången planering på nybyggnation av småhus. Det finns också god tillgång på arbetskraft samt bra kommunikationer, inte minst vattenvägen med en väl fungerande hamn. Argumenten för att blir placeringsorten har bland annat varit att staden har ett bra geografiskt läge. Andra faktorer som räknats in i bedömningen är myndigheters kontaktmönster, tillgänglighet, rekryteringsmönster samt regionpolitiska aspekter. Utredaren till En myndighet för alla pekar även på närheten till flygplats och att av den anledningen skulle prioriteras. Närheten till har också åberopats i ett särskilt yttrande till utredningen. har i jämförelse med betydligt närmare till , men även till samtliga flygplatser i östra , där av den svenska passagerartrafiken bedrivs. har också en egen flygplats med en av landets få pilot- och flygteknikerutbildningar. Den innebär närhet till både , samt de mindre flygplatserna i , och . har ur ett rekryteringsperspektiv även goda förutsättningar. Staden är i grund och botten en industri-, handels- och logistikstad med alla transportslag representerade med god kompetens inom framförallt järnvägssektorn. Stor kunskap finns exempelvis samlad genom och mycken specialistkunskap har vuxit fram genom avknoppningar till mindre företag som är verksamma inom transportsektorn. Allt som allt finns goda möjligheter att förlägga en myndighet till stad. Staden är en viktig del i och en central knutpunkt infrastrukturmässigt. Därför bör nästa statliga myndighet som förutsätter de styrkor erbjuder att förläggas till staden.
mot · GW02T558 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om rådigheten över industrispår. finns ett missnöje hos många av dem som har investerat eller kan tänka sig att investera i järnväg för industriellt bruk. Orsaken till missnöjet är att kostnaden för investeringen helt bärs av den privata aktören, men sedan spåret är byggt övergår skötsel och drift inklusive planering av trafikering till . Tåg är i många avseenden ett av de miljöeffektivaste sätten att transportera gods. Det är en relativt sett ren form att transportera mycket stora mängder gods. har i flera fora ställt sig bakom miljömål som syftar till att minska koldioxidutsläpp, och att öka mängden gods som går på järnväg skulle underlätta minskningarna av koldioxidutsläpp. Spårvägstransport av gods har också trafiksäkerhetsfördelar. Ju mer av industrins varor som transporteras på järnväg, desto mindre transporteras med exempelvis lastbil. Sjunker vägarnas belastning av lastbilar så blir trafiken säkrare vilket skulle rädda liv. Överföringarna av beslut skapar missnöje och riskerar att viktiga investeringar i spårbunden trafik inte kommer till stånd. Det finns därför ett behov av att se över reglerna så att de anpassas till hur samhället ser ut och de krav på miljö som samhället och staten har på industrin. Själva investeringen är också ett viktigt argument för att driftsbeslut långtgående skall kunna fattas av den som investerar. Ägandet, att man väljer att låta sina pengar gå in i en verksamhet, är ett principiellt viktigt argument för att beslut skall stanna hos den som gör investeringen. Det finns särskilda aspekter som bör beaktas i en utredning: Vid medfinansiering eller helfinansiering av annan aktör än bör denna ha delaktighet i rådighet över industrispåret. Vid fall av flera parter som trafikerar samma spår bör parterna avtalsvägen lösa eventuella trafikeringsfrågor. i (m)
mot · GW02U227 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska verka för att villkora det fördjupade partnerskapsavtalet med krav på att respektera domstolens utslag, FN-planen och de mänskliga rättigheterna. har tidigare motionerat om situationen i . Våra förslag har då inte vunnit gehör. I denna motion tar vi upp några särskilt aktuella frågor och hänvisar i övrigt till motion 2007/08:U315. EU förhandlar med om ett fördjupat partnerskapsavtal i syfte att knyta närmare EU. Detta avtal kan komma att ingås väldigt snart. Partnerskap är i grunden ett sätt att knyta närmare band med andra länder. De ger också möjlighet att påverka det andra landet i frågor som är viktiga för EU-länderna, t.ex. respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati. Ett partnerskapsavtal med är därför i grunden positivt, men inte under vilka villkor som helst. I finns ett brett stöd för , och konstaterade utrikesutskottet i sitt betänkande om mänskliga rättigheter att fortfarande anser folkrättsligt ockuperat samt att ska fortsätta sitt stöd för västsahariernas rätt till självbestämmande och att en politisk lösning som har parternas stöd och som grundas på folkrätten kan accepteras. Som enda land motsatte sig tidigare undertecknandet av fiskeriavtalet med . Det är positivt att även fortsättningsvis har denna inställning, vilket också förpliktar inför ingåendet av partnerskapsavtalet. Ett sådant med utan krav på tillbakadragande från eller utan krav på att den utlovade folkomröstningen ska genomföras vore ett stort steg tillbaka. Förutom att inte enligt folkrätten har någon rätt till , vilket också fastslagits i domstol, har landet under ockupationen konsekvent utsatt den västsahariska befolkningen för brott mot de mänskliga rättigheterna. Det har rört sig om allt från mord och tortyr till diskriminering i arbetslivet. Även naturresurser plundras. Inte minst gäller detta plundringen av fisketillgångar som EU genom fiskeriavtalet med aktivt bidrar till. De ekonomiska vinsterna kommer i mycket begränsad omfattning västsaharierna till del. I stället går pengarna till att bl.a. bekosta de militära utgifterna för ockupationen. Ett annat skäl att inte ingå partnerskapsavtal, såvida ingen bättring sker, är de många brott som begås mot de mänskliga rättigheterna överlag i . Inte bara västsaharier är drabbade. Som utskottet också konstaterar sker fortfarande brott mot grundläggande principer, och har t.ex. fallit från 97 till 106 plats på Reportrar utan gränsers lista över stater med bristande pressfrihet. I detta läge har EU nu ett stort ansvar att sätta press på och villkora det planerade fördjupade partnerskapsavtalet med att måste överge sitt motstånd mot att avbryta ockupationen och mot FN-planen. Detsamma gäller situationen för de mänskliga rättigheterna generellt i .