mot · GW02So522 · 2008-10-03 00:00:00 — Organiserad brottslighet i restaurangbranschen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillståndet för alkoholservering bör förloras om inte all försäljning inklusive utleasade garderober och entréer på stället registreras i certifierade kassaregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara obligatoriskt att kassaregistren omcertifieras då en restaurang byter ägare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alkohollagen bör förtydligas så att tillståndshavaren får strikt ansvar för all verksamhet i den lokal där det sker alkoholservering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den som har tillstånd för alkoholservering bör ha strikt ansvar för att även personal i utleasad garderob eller entré antecknas i personalliggaren. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra den kommunala alkoholtillsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fullt ut använda alkohollagens möjligheter att dra in serveringstillståndet för restaurangrörelser där det förekommer svarta betalningar eller brister som inte är bagatellartade i den ekonomiska redovisningen. 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Vi har tappat kontrollen helt över krogvärlden och vakterna. (Anonym polis intervjuad i Metro 14/6 2007) Om inget görs finns det risk för att exempelvis restaurangbranschen till slut hanteras av kriminella gäng eller personer som agerar för deras räkning. (Dåvarande rikspolischef intervjuad i 7/10 2007) har blivit annorlunda. Grova, organiserade brottsnätverk har etablerat sig på allt fler håll och har också trappat upp sin verksamhet. Det handlar om mc-gäng som Hells , Bandidos, Outlaws och Red Devils, men även om andra kriminella gäng som , Naserligan, Tigrarna eller Original Gangsters. Genom att hota vittnen, poliser och åklagare utmanas rättsstaten. Om vi inte lyckas hejda utvecklingen hotas demokratin . En av många måltavlor för dessa brottsnätverk är restaurangnäringen. Det finns flera förklaringar. Många restauranger och nattklubbar drar in stora dagskassor och har en omfattande kontanthantering. Restauranger har också, jämfört med många andra branscher, en nackdel när det gäller att skydda sig mot hot, eftersom verksamheten bygger på att det är lätt för allmänheten att få tillträde till lokalerna. Krögarparet i har blivit omtalade i hela för att de vågat kämpa emot när de utsatts för utpressning, upprepade hot och attentat från den organiserade brottsligheten. Men långt ifrån alla krogägare vågar tala högt om de hot de utsatts för. Tyvärr har paret också fått betala ett högt pris och de har även riktat kritik mot samhällets insatser. fortsätter de misstänkta attentaten mot restauranger. 2007 blev den populära restaurangen på i i stort sett helt utbränd i en misstänkt mordbrand, och förstördes entrén till Malmös största nattklubb, , i en våldsam explosion. Fenomenet med nedbrunna eller förstörda restauranger fortsätter och är inte heller begränsat till storstäderna ett annat aktuellt exempel är i . Också på orter i , och ser polisen att den organiserade brottsligheten visar intresse för restaurangbranschen. Tyvärr finns det även andra problem som måste uppmärksammas. Svarta kassor och svart arbetskraft är en utbredd företeelse i delar av restaurangbranschen utan att detta har något med organiserad brottslighet att göra. Men förekomsten av svarta pengar ökar i sin tur attraktiviteten för organiserade ligor. Vill vi bekämpa spridningen av organiserad brottslighet behöver vi förebygga genom att minska de svarta pengarna i branschen. Också när det gäller ordning och säkerhet finns det brister. De flesta ordningsvakter gör ett seriöst jobb under mycket krävande omständigheter, men osunda lojalitetsband gör att vakter i vissa lägen vänder bort blicken i stället för att ingripa mot brott. På många ställen är det entrévärdar, ibland grovt kriminellt belastade, som sköter säkerheten utan att myndigheterna kan ingripa. För att komma till rätta med problemen krävs insatser från flera håll. Lagarna behöver ses över och statliga och kommunala myndigheter förbättra sitt arbete, men även parterna på arbetsmarknaden spelar en mycket viktig roll. Det är därför oroväckande att exempelvis Hotell- och Restaurangföretagare () i olika sammanhang har uttryckt sig på ett sätt som kan uppfattas som att man tonar ner problemen. När t.ex. i slog larm om problemen med ordningsvakter i vissa krogmiljöer gick SHR på defensiven och tolkade detta som angrepp på en hel bransch. Det är förvånande och svårbegripligt att SHR intar försvarsposition. När man pekar ut samhällsproblem finns alltid risken att vissa väljer att missuppfatta. Jag vill inte skuldbelägga alla de tusentals seriöst arbetande restaurangägare som är majoriteten av svensk krognäring. Inte heller vill jag peka finger åt alla de skötsamma, stabila ordningsvakter som utför ett svårt och krävande jobb i en tuff arbetsmiljö. Tvärtom jag vill skapa bättre möjligheter för de goda krafterna i en bransch som betyder så mycket för men är utsatt för allvarliga hot. Restauranger, pubar, barer, nattklubbar och andra uteställen är en omistlig del av ett levande samhälle. Restaurang- och nöjesvärlden skapar livskvalitet åt miljoner svenskar och arbetstillfällen åt hundratusentals. Alla drabbas vi på olika sätt som företagare, anställda, kunder eller grannar av brottsligheten i en så viktig bransch. Det är klart att inte allt som behöver göras kommer att uppfattas som förenklingar. Men jag menar att det ändå är motiverat. Att bekämpa brott och värna invånarnas trygghet är en samhällelig kärnuppgift som ibland måste få ta över behovet av förenklingar för företagen. Citatet från den anonyma polisen högst upp i detta kapitel andas uppgivenhet. Jag tror inte alls att det är . Men det behövs ökade insatser och effektivare redskap för att komma till rätta med detta. Varför intresserar sig den organiserade brottsligheten speciellt för krogvärlden? Förklaringarna kan variera i det enskilda fallet, och det finns förstås ingen anledning att dra hela restaurangnäringen över en kam. Verkligheten för bykrogen eller kvarterets pizzeria är helt annorlunda än för de hetaste inneställena i våra storstäder. Det finns ändå några allmänna aspekter som bör lyftas fram, och som förklarar varför delar av krogbranschen har en dragningskraft på ekonomisk och grov organiserad brottslighet: Den är en utpräglad kontantbransch. Stora dagskassor med hög andel kontanter ger goda möjligheter till svarta betalningar och penningtvätt. Hela verksamheten bygger på hög genomströmning av kunder, som detta i kombination med många alkoholpåverkade gäster gör restauranger sårbara för våld. När restauranger skyddar sig genom att hyra in vaktpersonal kan detta i sig skapa ny brottslighet om vakterna är oseriösa. Det är hög omsättning på både personal och restaurangföretag, vilket gör det svårare att upptäcka till exempel svarta löner eller bokföringsbrott. Det förekommer också att organiserad brottslighet tar kontrollen över en krog genom att överta restaurangens skulder och driva in dem. En del av detta går att beskriva i någorlunda trovärdiga siffror. Exempel på detta är de uppskattningar som finns på den totala omfattningen av skattefusket i krogbranschen (se inledningen till avsnitt 2) eller andelen restaurangföretagare som öppet berättar att de utsatts för utpressning. Omfattningen på annat är svårare att uttala sig om. Detta betyder inte att det är omöjligt att göra en bedömning av hur pass många restaurangföretagare som i likhet med makarna i har utsatts för hot och utpressning. All erfarenhet tyder på att det finns ett betydande mörkertal, eftersom många aktörer av olika skäl (t.ex. rädsla för ökad utsatthet, eller oro för att egna lagöverträdelser ska upptäckas) avstår från att göra polisanmälan. Detta leder fram till slutsatsen att den anmälda brottsligheten inte kan ses som något annat än en minimisiffra. Brottslighetens verkliga omfattning ligger betydligt högre. Insatser från och regeringen Viktiga insatser har påbörjats för att börja pressa tillbaka den organiserade brottsligheten. Ett mycket värdefullt steg togs när gav sex experter inom rättsväsendet i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa en effektivare och mer uthållig bekämpning av denna typ av kriminalitet. ska experterna lämna färdiga förslag till bland annat effektivare kriminalunderrättelseverksamhet, utökad samverkan mellan myndigheter och branscher samt aktivare insatser för att få vinsten av brottslig verksamhet förverkad. Utpressning sker genom att näringsidkare tvingas betala för påhittade beskyddarbehov, betala påhittade eller riktiga skulder eller genom att grupper hotar att berätta om företagets gråa verksamhet såsom bokföringsbrott. Brottsstatistiken har visat en kraftig ökning av utpressningsbrotten. Kriminella grupper har skapat ett våldskapital som gör att det går att spela på rädsla för att genomföra brott som utpressning. Samma våldskapital gör också att man kan avskräcka människor från att vittna. Ökningen av antalet anmälda brott finns i hela landet, men är särskilt märkbar i storstäderna. ökade antalet anmälda fall av utpressning och ocker i riket som helhet. I de tre storstadskommunerna var ökningen och i . straffas utpressning av normalgraden med fängelse eller, vid ringa brott, med böter. Denna straffskala är otillräcklig med tanke på att brottet blivit ett allt vanligare inslag i kriminell verksamhet. Eftersom utpressningsverksamhet bör ses som en del av den systemhotande brottslighet som avskräcker människor från att söka hjälp av rättsväsendet eller hotar rättsväsendets arbete menar jag att straffet för utpressning bör skärpas. har i en aktuell rapport (Undersökning med fokus på utpressning relaterad till organiserad brottslighet, rapport 2007:1 från ) analyserat mörkertalet för utpressning mot företagare. Rapporten baserar sig på enkäter till poliser samt till 10 000 företagare, främst i hotell-, restaurang- och handelsnäringarna. Av rapporten framgår att ännu inte befinner sig i ett läge som andra länder har hamnat i. Det finns inte några gäng som kontrollerar hela geografiska områden eller hela branscher. Däremot finns det, konstaterar , tydliga tecken på organiserad inkassoverksamhet där kriminella gäng utsätter bland annat restaurangföretagare för hot och utpressning. Av de företagare som deltog i enkäten var det som svarade ja på frågan om de hade blivit utsatta för någon form av utpressningssituation . Av dessa hade mer än hälften inte gjort någon polisanmälan. Huvudorsaken var att händelsen skulle vara svår att bevisa, men av dem som avstod uppgav ungefär en tredjedel att det kan bli värre innan polisen gör något eller att de inte ville vittna i en rättegång. I den samtidiga enkäten till poliser pekade de svarande ut restaurangbranschen som en av de sektorer där utsattheten för utpressning är extra stor. Beloppen kan även vara mycket stora i enkätundersökningen till företagare framkom svar där det angavs att en summa på och en summa på hade betalats ut. Tyvärr resonerar i sin rapport inte närmare om vad det stora svarsbortfallet i enkäten kan bero på. Är de svar som inkom representativa, var brottsoffren överrepresenterade bland de svarande, eller är verkligheten ännu allvarligare än vad som framkommer i enkätsvaren? Det går naturligtvis inte att svara säkert på en sådan fråga, men en mycket oroande signal kommer från en tidigare undersökning som genomförts inom i . Där var slutsatsen att de flesta populära restaurangerna i har utsatts för åtminstone försök till utpressning utan att anmäla. I just denna företagssektor finns alltså tvärtom en extremt hög utsatthet för utpressningsbrott. I har också chef offentligt bekräftat att höstens gängstrider i staden har kopplingar till att rivaliserande brottsnätverk konkurrerar på en kriminell marknad av bland annat utpressning. Det är inte heller bara företagarna som drabbas av utpressning och hot från brottslighet med intressen i restaurangnäringen. Grova hot och annan kriminalitet riktas också mot myndighetsföreträdare allt från alkoholhandläggare till poliser när stora ekonomiska intressen står på spel för den organiserade brottsligheten. Både politiker och alkoholhandläggare har utsatts för dödshot, och enligt en undersökning utförd av Kommunala alkoholhandläggares förening har var fjärde tjänsteman utsatts för hot och var tionde utsatts för våld i sin tjänsteutövning. Antalet polisanmälda fall av hot mot tjänsteman har också ökat . För att möta denna utmaning mot rättssamhället har regeringen nu gett , chef för , i uppdrag att till ta fram förslag till förbättrat skydd av bevispersoner, politiker, journalister och myndighetsföreträdare som utsätts för hot från individer och grupper knutna till den grova organiserade brottsligheten. Det är viktigt att de nya åtgärderna förverkligas . Restaurangnäringen är en tillväxtbransch, en viktig arbetsgivare och en självklar del av ett samhälle med levande nöjesliv och många mötesplatser. Men det är också en bransch där det omsätts stora summor i kontanta och svarta pengar. Det är osunt för konkurrensen, försvårar för de anställdas trygghet och lockar till sig organiserad brottslighet. har pekat på problemet med att restauranger används för penningtvätt eller försäljning av smuggelsprit och smuggelcigaretter, och har även varnat för att skatte- och bokföringsbrotten är så utbredda att det i förlängningen riskerar att snedvrida konkurrensen inom branschen. Enbart i uppskattas det årliga undandragandet av skatter uppgå till , enligt beräkningar från , och . Med tanke på att enligt hotell- och restaurangföretagarnas statistik står för av omsättningen i den svenska restaurangnäringen skulle detta motsvara ett årligt skattefusk på nästan på restaurangerna i hela landet. Siffran är svindlande stor den motsvarar per invånare i , . Ett annat sätt att uttrycka summan är att den motsvarar 290kronor i sänkt inkomstskatt för varje person som är i arbete. Eftersom restaurangnäringen ofta använder sig av tim- eller visstidsanställda är det hög omsättning på personalen. Företrädare för har till mig pekat på att krogbranschen är en av de näringar där det är särskilt vanligt med bidragsfuskare som drygar ut t.ex. sjukersättningen (förtidspensionen) med svartjobb. i hittar nästan vid varje kontroll människor som arbetar, men försörjer sig på bidrag. Svartarbete kan också organiseras också av mc-gäng. För att motverka detta har införts ett krav på personalliggare för restaurangnäringen och vissa andra branscher. Enligt lagen är näringsidkaren numera ansvarig för att det finns en särskild liggare där det för antecknas namn och personnummer på de personer som arbetat . Även oavlönad personal och personer från bemanningsföretag ska skrivas in i liggaren. Detta har också lett till ökad benägenhet att betala skatt. Sedan den nya lagstiftningen infördes vid har skatteintäkterna ökat med , och beräknar att totalt 4000 svarta jobb har förvandlats till vita. En stor del av dessa jobb finns rimligtvis i krogvärlden. Det finns dock luckor i lagen. Till exempel gäller kravet på personalliggare bara näringsidkarens egen verksamhet. Man kan alltså gå runt kravet genom att leasa ut verksamheten i lokalerna till någon annan, helt eller delvis. Om en restaurangägare låter garderoben skötas av någon annan bortfaller också ägarens ansvar för att garderobspersonalen antecknas i liggaren och eftersom den som driver garderoben inte ägnar sig åt restaurangverksamhet är den personen inte skyldig att i sin tur föra liggare. För oseriösa näringsidkare fungerar denna lucka i lagen som en direkt uppmuntran att leasa ut olika delverksamheter till ljusskygga operatörer. Krogvärlden är en attraktiv miljö för penningtvätt, eftersom restauranger hanterar stora mängder kontanter. Dessutom passerar på restaurangerna en ström av huvudsakligen anonyma gäster, vilket gör att det blir svårt att i efterhand knyta en viss betalning till en särskild person. Polisen har pekat på problemet med att grovt kriminella utnyttjar krogarna för rekrytering, förmedling av kontakter samt penningtvätt. Penningtvätten sker genom att man spenderar pengar som kommer från brottslig verksamhet, men även genom att sådana pengar används till att köpa upp krogar eller klubbar. är syftet med att köpa krogarna att tvätta pengar i den löpande verksamheten. Den redovisade omsättningen i kassan blir då mycket större än vad krogen omsätter i verkligheten. Mellanskillnaden utgörs av kontanta belopp som tvättas vita genom att stämplas in i kassan som försäljningsintäkter. En skatterazzia kan alltså, paradoxalt nog, vara berättigad även när de redovisade intäkterna är misstänkt höga. Restaurangbranschen är en näring där stora pengar omsätts i kontanter. Eftersom kontantförsäljning är svårare att kontrollera uppstår två problem: för det första det vanliga skattefusket som leder till att restaurangägare som följer regelverket utsätts för osund konkurrens, för det andra att restauranger även blir mer sårbara för kriminella som vill bedriva utpressning mot krögaren eller ta kontroll över oredovisad försäljning i t.ex. entréer och garderober. Att förbättra hanteringen av kontantkassor är alltså väsentligt av flera skäl. antog den borgerliga regeringens förslag till lag om obligatoriska kassaregister i kontantbranschen. Den nya lagen, som träder i kraft stegvis 20082010, innebär en skyldighet för näringsidkare som säljer varor och tjänster mot kontant betalning att registrera försäljningen i ett certifierat kassaregister. Syftet med lagen är att försvåra för den svarta ekonomin och därmed skydda seriösa företagare från illojal konkurrens. För restauranger med alkoholtillstånd har detta krävts . Det är dags att ytterligare försvåra för den ekonomiska brottsligheten bland annat i restaurangvärlden. Till exempel bör den som har tillstånd till alkoholservering ha ett strikt ansvar för att all försäljning i lokalen registreras i certifierade kassaregister annars ska man inte kunna få eller behålla ett alkoholtillstånd. Man ska alltså inte kunna undgå lagens krav genom att leasa ut t.ex. insläpps- eller garderobshanteringen till andra. Likaså bör det vara obligatoriskt att kassaregistren omcertifieras vid ägarbyte, så att man snabbt kan avgöra vilka eventuella oegentligheter som den tidigare ägaren ska svara för. Detta är särskilt viktigt i restaurangnäringen, där populära ställen byter ägare med jämna mellanrum. Självklart kommer kravet på certifiering av kassaregister inte att lösa alla problem. Exempelvis förekommer manipulation av kassaregistren. Dessutom är det som bekant inte alltid som kunden väntar på att köpet registreras i kassan. Man lägger en peng på baren, tar sin öl och går utan att vänta på kvitto. Men kravet på kassaregister ger ändå de rättsvårdande myndigheterna ett viktigt redskap, nämligen att det blir möjligt att kontrollera den registrerade omsättningen mot den verksamhet som faktiskt försiggår på stället. Om det kommit in många fler gäster än vad som stämplats in i entrén, om det hänger många fler ytterkläder i garderoben än vad som syns i kassaregistret då är det tecken på att något inte står rätt till. När polisen själv utvärderat sina operativa insatser mot restaurangrelaterade brott har det visat sig att entré- och garderobskassor är en attraktiv källa till svarta pengar. Enbart inkomsterna i garderoben kan vara per kväll på ett framgångsrikt inneställe, alltså flera miljoner . Kontrollen över entrén på ställen med höga inträdesavgifter kan inbringa mångdubbelt högre belopp. Företrädare för i pekar på att det i ett antal fall har förekommit att restaurangers entréer eller garderober helt enkelt har tagits över av kriminella, som tvingat till sig ansvaret för verksamheten genom våld eller hot om våld. Det förekommer också att restaurangägare mot sin vilja tvingas att anlita ett visst vaktbolag eller vissa vakter, med andra ord en ren form av beskyddarverksamhet. pekar på att denna form av utpressning också kan syfta till att kontrollera narkotikaförsäljning på krogen. Det är helt oacceptabelt att entréer och garderober kan fungera som svaga punkter där den organiserade brottsligheten kan ta kontroll. Detta inte minst eftersom besökaren är tvungen att betala till just dessa två funktioner: entrén för att få lov att komma in och i garderoben (som ofta är obligatorisk) för en tjänst med låg servicenivå, i och med att den garderobsansvarige oftast ändå inte har några förpliktelser att ersätta föremål som försvinner. För att komma till rätta med detta behövs en kombination av åtgärder. På regeringens uppdrag har en utredning tillsatts för att se över alkohollagen och göra den modernare och effektivare. En rad åtgärder kan övervägas i det sammanhanget. Med förslaget om att alkoholtillståndet ryker om inte all försäljning slås in i certifierade kassaregister skulle man komma en bra bit på vägen. Då skulle de allra värsta oredligheterna i entréer och garderober försvåras. Exempelvis i har också flera restaurangföretag återtagit driften av entréer och garderober i egen regi för att komma till rätta med problemen. För att överhuvudtaget minska förekomsten av svarta pengar och därmed förebygga den organiserade brottsligheten bör man också minimera antalet ställen på restaurangen där man hanterar kontanter. Det vore rimligt att restaurangbranschen tar intryck av arbetet som bedrivs gemensamt av fack och arbetsgivare inom byggbranschen, en annan sektor med svartarbete och organiserad brottslighet. Restaurangbranschen skulle på motsvarande sätt kunna arbeta för en självsanering genom att exempelvis uppmuntra krogarna att låta gästerna betala garderobsavgiften på notan eller i baren eller införa avgiftsfria garderober som en kundservice. Då skulle också de kriminella gruppernas intresse för verksamheten försvinna automatiskt. Tänk om restaurangbranschen likt byggbranschen försökte synliggöra det vita för att på så sätt försvåra för det svarta. Det skulle till exempel kunna innebära att Hotell- och Restaurangföretagare () driver en kvittokampanj, där seriösa krögare marknadsför sig med löfte om att alltid lämna kvitto och där kunderna uppmärksammas på vikten av att begära kvitton så att de kan delta i arbetet mot den svarta ekonomin. Ju mindre oredovisade pengar som är i omlopp, desto mindre blir dessutom utrymmet för den organiserade brottsligheten att slå sig in. Klubbverksamheten är en självklar del av den moderna nöjesscenen. Att en nöjeslokal olika kvällar hyrs ut till olika mer eller mindre tillfälliga klubbar är ett naturligt sätt att skapa ett varierat utbud. Däremot är det viktigt att reglerna inte skapar oklarheter som kan utnyttjas av oseriösa aktörer. Reglerna om kassaregister, personalliggare och ordnad utskänkning ska inte kunna kringgås genom att en restaurangägare sätter i system att hyra ut lokalen till klubbverksamhet. Jag menar att den som är tillståndshavare i en lokal som har tillstånd för alkoholservering bör ha ett strikt ansvar för att lagstiftningen följs i lokalen, även när den hyrs ut till t.ex. klubbar. Om det inte efterlevs, och överträdelserna inte rör sig om rena bagateller, ska serveringstillståndet dras in enligt samma bedömningsgrunder som om problemen uppstått i tillståndshavarens egen verksamhet. På så sätt skapas en drivkraft för tillståndshavaren att samarbeta med klubbansvariga och andra underhyresgäster så att goda förhållanden upprätthålls, utan att det för den skull skapar onödig byråkrati som skulle lägga hinder i vägen för en levande klubbscen. I vardagligt tal används ofta ordet dörrvakt som ett samlingsbegrepp för ordningsvakter, entrévärdar och andra som arbetar med att hålla ordning på ett uteställe. Det är dock viktigt att skilja på begreppen eftersom vissa yrkeskategorier har fått särskilda maktbefogenheter enligt lag.