ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ju268 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat samarbete inom polisen i . Våra nordiska länder smälter ihop mer och mer. Vi kan ta som ett exempel, men även andra län har landsgränser som gör att samhällen i två länder smälter samman. Det finns dock oftast olika bestämmelser och olika lagar. Polisområdet är ett område som automatiskt kommer att kräva att det införs liknande lagar, förordningar och paragrafer i alla länder i för att det skall bli en vettig användning av våra gemensamma resurser. En stark vilja att samordna olika länders resurser finns i , som haft frågan uppe ett antal gånger. Där har det talats om behovet av ett utökat samarbete inom polisområdet, bl.a. aktualiserat av de investeringar som görs i och där en affärsgata kan komma att ha två olika länder på sidorna. Det finns en polisarbetsgrupp i som arbetar med de här frågorna, men många problem finns att lösa. Gruppen arbetar med att kartlägga länders behov och intresse samt förutsättningarna för att få till stånd en ordning för polisiär samtjänstgöring. Det bör alltså till ändamålsenliga och hållbara samarbetsavtal. Och som vi skrev: det finns många olikheter mellan länderna som måste lösas olika avtal, olika lagar, förordningar, villkor för polisen m.m. Frågan har också har vi vetskap om utretts och det s.k. Prümfördraget är en överenskommelse mellan sju europeiska länder. Också EU jobbar med detta, men erfarenheten av byråkratin där kan göra att det kommer att ta lång, innan så många länder har samordnat sig. Därför vore det bra att ta ett första viktigt steg om polissamtjänstgöring i de nordiska länderna. i sagt i en kommentar till nordiskt samarbete så har kriminaliteten inga gränser åtminstone sammanfaller de inte med landets gränser. Förbundet säger också att samarbetet i är inlett, men att det finns mera att göra för att det skall ske en utveckling. Precis som säger måste samarbetet mellan länderna regleras, detta sagt med erfarenhet bl.a. av stora idrottsevenemang, internationella toppmöten och andra stora evenemang där det krävs stora polisinsatser och som berör flera nordiska länder. Det är självklart bara att instämma i förbundets slutsats att det alltid är så att samarbetet är sådant att arbetet leds av polisen i det land där exempelvis ett idrottsevenemang pågår. Vi tror, precis som säger, att det finns en stor outnyttjad potential som skulle kunna användas i ett mera formellt gränsöverskridande samarbete mellan länderna. Man talar också, från polishåll, om att med ett utökat samarbete skulle möjligheterna till mera uthålliga insatser öka. Polisiärt samarbete i sker ju bl.a. via Europol och . Också har markerat sin vilja att samarbeta mer inom och hänvisar bl.a. till att i har framfört att man gärna deltar i en sorts försöksverksamhet med utökat samarbete mellan och , och vi har vetskap om strävan att utöka samarbetet i gränsområdena med . Vi vet också om initiativet från om att jämföra dna-prover. Allt för att effektivare kunna klara kriminaliteten.
mot · GW02Ju270 · 2008-10-02 00:00:00 — Polisiära ordningsinsatser vid idrottsevenemang tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta de olika idrottsförbunden stå för kostnaden för polisiära ordningsinsatser vid idrottsevenemang. Flertalet svenska kommuner i glesbygd saknar på grund av bristande resurser polisiär närvaro dygnet runt. Poliser i yttre tjänst kan komma att täcka stora områden, vilket innebär att det tar att ta sig till en brottsplats. Det saknas lokalt förankrade poliser som känner till lokalbefolkning, tidigare brottslingar samt situationen i allmänhet på den aktuella orten dit utryckning sker. Konsekvenserna är att de polisiära insatserna sker i form av brandkårsutryckning för att snabbt lösa en uppkommen situation. Det finns ingen möjlighet för ambulerande polis att arbeta förebyggande och långsiktigt för att öka tryggheten på orten och förhindra att brott inträffar. I landets storstadskommuner som exempelvis och tas stora polisresurser i anspråk vid stora idrottsevenemang, vilket innebär mycket höga kostnader. Bara i går mellan 10 och 15 miljoner av polisens totala budget på till arbete vid fotbollsmatcher. Polisinsatserna kostar per match. spelades totalt 52 matcher i Allsvenskan i och spelades 42 matcher. Enligt ordningslagen (1193:1617) 2 kap. 26 § ska den som i vinstsyfte anordnar en offentlig tillställning som huvudregel ersätta polismyndighetens kostnader för att hålla ordning vid tillställningen. Ersättningsskyldigheten gäller dock inte sådana ideella föreningar som är skattebefriade enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Det är inte rimligt att idrottsevenemang som arrangeras av ideella föreningar med mycket god ekonomi tar dessa stora polisresurser i anspråk och på statens bekostnad som glesbygden helt eller delvis saknar polisiär närvaro. Genom att debitera respektive ordningshållningsinsatser vid idrottsevenemang kan polisens resurser fördelas mer rättvist över hela landet. Fler kommuner i glesbygd kan få ökat polisiärt inslag i stället för att polisens resurser koncentreras till landets storstäder. Förbunden själva ansvarar för hur respektive klubb ska bidra till ordningshållningskostnaderna. Att lägga kostnadsansvar på förbund och klubbar för ordningshållningsinsatser skapar även incitament till förbund och klubbar att bidra till en lösning på supporter- och läktarvåldet.
mot · GW02Ju273 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen om rån och grovt rån. För att bli dömd för grovt rån krävs att gärningsmannen har använt ett skarpladdat vapen. Det är alltså vapnet som avgör hur allvarligt brottet är och inte offrets upplevelse eller den verkliga händelsen. Det betyder att rånaren själv kan avgöra före rånet om det ska klassas som rån eller grovt rån. Det är rimligt att man bedömer allvarlighetsgraden efter den verkliga händelsen. Ett rån som utförs med hjälp av kniv kan vara mer brutalt och allvarligt än ett rån med skjutvapen. Därför är det viktigt att se över lagstiftningen för vad som kan klassificeras som grovt rån.
mot · GW02Ju282 · 2008-10-02 00:00:00 — Övervakat utegångsförbud för unga på glid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda hur insatser för ungdomar på glid ska kunna kompletteras med övervakat utegångsförbud. De flesta barn och ungdomar mår ganska bra . En liten del gör det dock inte. Skolk, snatterier, lite missbruk och småkriminalitet kan vara inkörsporten till en tyngre brottslig bana och det är viktigt att bryta detta mönster så fort som möjligt. arbetar mest med frivilliginsatser som stöd för ungdomar på glid. Kontaktfamiljer, stödsamtal, öppenvård och familjehem är några sådana insatser. Vid fara för den unges liv och hälsa finns också tvångsmedel, LVU, som länsrätten beslutar om och då kan familjehem och Sis-institution vara aktuellt. Vi tror att behöver fler verktyg för att hjälpa ungdomar tillbaka till ett normalt liv. Vi skulle vilja komplettera tvångsinsatserna enlig LVU med en möjlighet för länsrätten att också besluta om övervakat utegångsförbud och fotboja kombinerat med olika behandlingsinsatser, motiverande samtal, drogavvänjningsprogram etc. Det skulle ge möjlighet att bryta ett destruktivt beteende och förhindra att den unge vistas i olämpliga miljöer men låta den unge fortsätta i sin vanliga skola och ha fungerande fritidsaktiviteter. Mellan vissa klockslag måste man däremot vara hemma och kan inte dra runt på stan, hamna i gängbråk eller ägna sig åt snatterier och förstörelse. Vi ser det som ett alternativ till Sis-institution eller familjehem för ungdomar mellan . För kriminella ungdomar är ungdomstjänst och ungdomsvård som utförs av en påföljd. Vid allvarligare missbruk eller kriminalitet kan sluten ungdomsvård och Sis-institutioner vara aktuella. Även här skulle fotboja kunna fungera, både som alternativ till sluten ungdomsvård och som en del i utslussning från en Sis-institution.
mot · GW02Ju283 · 2008-10-02 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till med ett lagförslag mot gromning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning och information till barn, föräldrar och lärare i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda huruvida Internetbranschen bör få ett större ansvar när det gäller tydligare användarregler och förbättrad övervakning. 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Att vuxna tar kontakt med barn via Internet i sexuella syften är ett växande och allt mer uppmärksammat problem. Enligt en kartläggning från Brå svarade av flickorna i årskurs 9 att de fått sexuella förslag på Internet från vuxna som de inte kände. Många kontakter leder också till olika typer av sexualbrott, skriftligen över Internet men också vid en fysisk träff. Enligt polisens definition innebär gromning att någon förbereder för övergrepp, och oftast är det män som söker kontakt med unga flickor. Kontakten sker vanligtvis via chatforum på nätet och ett förtroende som byggs upp stegvis landar i en fysisk träff i sexuellt syfte. Genom att gromaren utger sig för att vara en annan än han är, kanske en ung tjej med ett visst intresse, skapas en känsla av kompiskontakt. Därefter kan han locka offret till en träff genom att erbjuda något, exempelvis gratis hästridning eller något annat som offret är intresserad av. En utredning med faktaunderlag från Brå kom (DS 2007:13 Vuxnas kontakter med barn i sexuella syften). Just nu arbetar med att bereda frågan och förhoppningsvis kommer ett lagförslag . Det finns en bred enighet i om att gromning bör kriminaliseras, vilket innebär en god förutsättning för att stärka skyddet för barn och ungdomar. Vi tycker att ett lagförslag bör ges högsta prioritet. Men vi anser också att vi inte kan vänta med åtgärder till dess att en ny lag träder i kraft. Kunskaperna om hur man kan arbeta förebyggande finns redan och både barn, föräldrar och lärare bör få kännedom om detta. En uppdaterad och modern sex- och samlevnadsundervisning är A och O för att ungdomar ska känna till farorna med att bestämma träff med personer som man har chattat med, och också lära sig att säja nej och hävda sin integritet i kontakter på Internet som övergår från vanliga kompiskontakter till sexuella kontakter. Undervisning om gromning och hur man kan känna igen det då man utsätts är ett måste för alla elever. Det handlar om att lära sig att tyda signaler, våga säga nej och, om man vill träffa någon som man har chattat med, se till att man gör det i sällskap med andra eller på en öppen plats. Utredningen och Brå menar att Internetbranschen bör få ett större ansvar. Genom tydligare användarregler och förbättrad övervakning bör utbredningen av gromning kunna minskas. Internet har öppnat många dörrar för goda kontakter på Internet. Många personer, såväl unga som gamla, får möjlighet att knyta nya kontakter. Detta kontaktskapande och nätverkande som är positivt ska bejakas. Men för att det ska vara tryggt och lustfyllt behövs redskap för att man ska kunna upptäcka och identifiera personer med onda intentioner.
mot · GW02Ju288 · 2008-10-01 00:00:00 — Bedömning av väpnade rån som grovt brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla väpnade rån bör klassas som grova. De väpnade rånen har ökat och betydligt fler vapen finns ute i samhället . klassas ett väpnat rån med skarpladdat vapen som grovt. För den som utsätts för rånet är det omöjligt att avgöra om ett vapen är laddat eller inte. Det är även svårt att avgöra om det är en attrapp eller ett riktigt vapen. Även vid användandet av andra vapen än skjutvapen skall brottet kunna klassas som grovt. Inom handeln i dödas fler personer vid rån med kniv än med skjutvapen. Som rånoffer är det för den enskilde omöjligt att avgöra om ett vapen är laddat eller inte. Situationen är lika traumatisk för den som utsätts för ett rån vare sig brottslingen använder ett skarpladdat vapen eller en kniv ett oladdat vapen eller en attrapp. Väpnade rån är en brottstyp som eskalerat och påverkar många människor i deras vardag och arbete. Ofta blir det svårt för åklagaren att bevisa att brottet varit grovt, på grund av bevisbördan för vad brottslingen visste om sitt tillhygge eller vapen. För den drabbade framstår hotet dock som mycket skrämmande, och de kvarstående psykiska skadorna hos offret på grund av upplevelsen torde inte bli mindre. Offrets upplevelse av rånet är och måste vara mycket viktigare än brottslingens kännedom om vapnet. Människor som arbetar i en affär, bank, bensinstation eller liknande har också rätt till en trygg arbetsplats.
mot · GW02Ju289 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över straffbestämmelserna vid drograttfylleri. Antalet bilförare som kör bil under påverkan av droger ökar och beskrivs av polis och åklagare som ett allt större problem. Ute i trafiken är drogmissbrukare mycket farliga, och det inträffar ofta allvarliga olyckor som en följd av deras framfart. Rättsvårdande myndighet har länge efterlyst en tydlig markering från samhällets sida om att drograttfylleri är farligt och oacceptabelt. Tyvärr visar inte dagens påföljder att detta är ett beteende som inte accepteras i trafiken, och många som döms för drograttfylleri fortsätter att köra drogpåverkade även efter ett avtjänat straff. likställs drograttfylleri oftast med rattfylleri, och straffet blir därför sällan högre än dagsböter eller i bästa fall samhällstjänst eller fängelse i en månad. Straffbestämmelsen rattfylleri gäller om föraren har haft en alkoholkoncentration som uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften. För rattfylleri döms också den som kör bil m.m. efter att ha intagit narkotika. (Detta gäller dock inte om narkotikan intagits enligt läkarordination.) När man bedömer vad som är grovt rattfylleri görs en helhetsbedömning av alla omständigheter i fallet. Särskilt tittar man på om föraren har haft en alkoholkoncentration som uppgått till minst 1,0promille blodet eller per liter i utandningsluften om föraren annars varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel om framförandet av fordonet har inneburit en påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vi anser att straffbestämmelserna vid drograttfylleri bör ses över och att drograttfylleri bör likställas med grovt rattfylleri, vilket betingar ett fängelsestraff på högst .
mot · GW02Ju290 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av att underlätta processen för brottsoffer att få skadeersättning. Då brottsoffer inte får ut sina skadestånd är tanken att samhället går in och agerar. Dock är det inte helt oproblematiskt då inte kan ta fram statistik på hur många offer som i domstol ges rätt till skadestånd. för inte statistik på skadestånd då det inte klassas som straff och kronofogden kan inte hur många brottsoffer som begär indrivningshjälp, utan endast skulder och de skyldiga. Vidare är försäkringsbolagens siffror ofta svåra att jämföra med varandra och kan bara se dem som orkat gå hela vägen dit. Utöver själva brottet som den enskilde utsatts för är hela denna process påfrestande. Vid en fällande dom är det lätt att tro att det skadestånd som nämns i domen är det offret får, vilket inte stämmer. När förövaren inte har några pengar eller lämnat landet krävs det att offret själv, via kronofogden, kräver in sitt skadestånd. När ärendet kommer till kronofogden görs en uträkning av gärningsmannens ekonomi. Det är svårt att få en rättvisande bild av dennes ekonomiska situation, då det oftast kräver att vederbörande medverkar själv i processen. vilar skulderna hos kronofogden och offret har bara att vänta. Då det till slut visar sig att gärningsmannen ej kan betala eller klara av avbetalningstiden kan offret går vidare till nästa instans, vilket oftast är ett försäkringsbolag. Dessa brukar vanligtvis utgå från system med egen praxis eller schablonberäkningar och då är det de fysiska skadorna som ersätts. För andra typer av skador hänvisar man till . Hela denna kedja, från det att gärningsmannen blivit dömd till dess att offret får ut sitt skadestånd, kantas av många instanser som sinsemellan inte alltid samverkar med naturlighet. Ur den enskildes perspektiv är det därför angeläget att hela denna process blir smidigare och mer samordnad för att brottsoffret i rimlig tid och med relevanta egna ansträngningar ska kunna få sin ersättning.
mot · GW02Ju291 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tingsrätten ska kunna fatta beslut om elektronisk övervakning. Om en person döms av tingsrätten till fängelse kan kriminalvården besluta att straffet ska avtjänas i form av intensivövervakning med hjälp av så kallad fotboja. Den dömde avtjänar då straffet i sitt hem och får bara lämna hemmet på vissa förutbestämda tider. Den dömde kan fortsätta att gå till sitt arbete, sina studier eller eventuell vård. Resultaten är positiva och visar att de som avtjänar sitt straff med fotboja är mindre benägna att återfalla i brottslighet. är det kriminalvården som beslutar om man ska få avtjäna sitt straff med hjälp av elektronisk övervakning eller inte. Jag anser att detta beslut bör ligga på tingsrätten. Tingsrätten ska kunna besluta om elektronisk övervakning som straffets längd bestäms. Tingsrätterna kan i vissa fall döma till skyddstillsyn kombinerat med böter, skyddstillsyn kombinerat med samhällstjänst eller fängelse. Det är rimligt att tingsrätten även ska kunna fatta beslut om elektronisk övervakning.
mot · GW02Ju292 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör kvarstå som egen domstol. består av två enheter som är placerade i och . fanns det även en enhet i . pågår en omfattande reformering av domstolsväsendet. Syftet med reformeringen är att säkerställa att mål och ärenden avgörs på ett rättssäkert och effektivt sätt. Det finns ett behov av att förbättra samarbetet mellan olika enheter och domstolar samt att införa ny teknik för att uppnå samordningsvinster. Det är viktigt att samhället kan erbjuda sina medborgare bra service. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv är en sammanslagning negativ då avstånden ökar och tilltron till rättsväsendet ifrågasätts av den enskilde medborgaren. Det är även en negativ förändring för många företagare då närheten minskar. Vi anser att tillgängligheten måste vara hög ur ett medborgarperspektiv och att samordningsvinster kan uppnås genom att bättre utnyttja olika tekniska lösningar. Att placera verksamheten på en ort är inte önskvärt ur ett tillgänglighetsperspektiv. Ur miljösynpunkt är det mindre lämpligt att slå samman de två enheterna då avståndet ökar, vilket medför längre resor samt ökade kostnader både för samhället och medborgarna. Att lägga ned verksamheten i medför även att den juridiska kompetensen och samhällsservicen minskar, vilket kan medföra rekryteringsproblem. Tingsrätten i är en väl fungerande och effektiv domstol som står sig mycket väl i jämförelse med andra. bör kvarstå som en egen domstol.
mot · GW02Ju293 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dagsböter för trafikförseelser. Bötesbeloppen för trafikförseelser höjdes kraftigt i syfte att öka trafiksäkerheten. Tanken var att en kraftig höjning skulle verka avskräckande för bilförarna. Det är dock viktigt att straffet är likvärdigt och drabbar alla samhällsgrupper lika. De nya bötesstraffen drabbar en låginkomsttagare kraftigare än en höginkomsttagare. Till exempel utgör en bot på en fjärdedel av bruttoinkomsten för ett vårdbiträde, men endast några procent av lönen för en höginkomsttagare. Den högavlönade kan, utan att behöva ändra sina levnadsvanor, betala en bot på några . Den lågavlönade, arbetslöse eller pensionären kommer däremot att få stora problem med att kunna betala boten. De nya straffskalorna är inte rättvisa då effekterna blir så olika hos de som bötfälls. Man kan också befara att en i förhållande till inkomsten låg bot motverkar syftet om bättre trafiksäkerhet. Dagsböter relaterade till inkomster borde vara ett mer rättvist straff för trafikförseelser än fasta bötesbelopp. Rättvisan i fasta bötesbelopp har inte tidigare diskuterats eller varit föremål för granskning, då trafikböterna inte har varit särskilt höga. Genom den nu genomförda höjningen har beloppen nått en sådan nivå att de för vissa låginkomsttagare kan utgöra nära halva nettomånadslönen medan kostnaden för andra inkomsttagare är försumbar. Att fastställande av dagsbot riskerar att belasta rättsväsendet får inte vara ett argument för orättvisa och ojämlikhet inför lagen. Det borde vara möjligt att hitta enklare metoder för att fastställa inkomstrelaterade dagsböter, inte minst med tanke på att sådana lösningar finns i andra länder.
mot · GW02Ju294 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör kvarstå som egen domstol. är en väl fungerande och effektiv domstol som står sig mycket väl i jämförelse med andra. Trots detta har den borgerliga majoriteten i , på regeringens förslag, beslutat att lägga ner tingrätten och att verksamheten ska flyttas till . Regeringens underlag för detta beslut är mycket magert och härrör sig mest till förhoppningar om att denna försämring ska ge positiva effekter. Regeringen lutar sig i hög grad mot Statskontorets utvärdering av tidigare sammanläggningar. Utvärderingen visar på inget sätt att specialisering eller kompetensutveckling underlättas av den sammanläggning som regeringen nu avser att genomföra. har dessutom inte haft sämre utfall i rekryteringshänseende än andra tingsrätter, och genomförda mätningar visar att personalen trivs mycket bra på tingsrätten, vilket borde vara en grundförutsättning för att långsiktigt klara bemanning och rekrytering. Regeringen bortser dessutom helt från att en nedläggning av tingsrätten i innebär att den lokala förankringen försämras och att polismyndigheten drabbas av försämringar. Man kan på goda grunder befara att ett par heltidstjänster hos polisen i kommer att behöva läggas på resor och väntan i domstolen i stället för på brottsbekämpande verksamhet i . Vi tycker att regeringens nedprioritering av aktivt polisarbete är felaktig. bör med hänsyn till det anförda riva upp beslutet om att lägga ner tingsrätten i och ge regeringen till känna att den ska kvarstår som egen domstol.
mot · GW02Ju295 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att den aviserade översynen av sexköpslagen genomförs i form av en parlamentarisk utredning. Sexköpslagen ska nu bli föremål för en översyn, särskild utredare är . Översynen genomförs i enligt med uppdrag för Ju 2008:09 Utredningen om utvärdering av förbudet mot köp av sexuell tjänst. Mot bakgrund av frågans betydelse, motståndet från borgerliga politiker och regeringens vaga hållning är det angeläget att översynen blir parlamentarisk. Det är angeläget att upprätthålla en bred samsyn, kunna förstärka nuvarande sexköpslag samt möta den växande misstron mot regeringens avsikt i fråga om kvinnors mänskliga rättigheter. Det finns även en växande oro inom kvinnoorganisationerna att beakta. vet vi att det finns ett stort intresse utanför för såväl denna lagstiftning som för utvärderingen. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Det är således också praktiskt möjligt att arbetet genomförs i form av en parlamentarisk utredning.