ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub228 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av hem- och konsumentkunskap även i gymnasiet. Elever ska på ganska få timmar hinna utveckla kunskap om hälsa, konsumentekonomi, mat och måltider på lektionerna i hem och konsumentkunskap. Dessa och andra viktiga frågor är centralt innehåll i undervisning i hem- och konsumentkunskap. Att ha kunskap så att man kan sköta sin hälsa, både äta regelbundet och sådan mat som är bra för hälsan, för den egna ekonomin och för naturen, är viktigt för den enskilde individen. I 2007:28 Tydliga mål och kunskapskrav i lyfter man fram följande mening: Språkliga och matematiska färdigheter används i konkreta och meningsfulla sammanhang där återkopplingen är förankrad i elevens egna handlingar och sinnesupplevelser. Det handlar om att i ett konkret sammanhang t.ex. tillreda en måltid (planera, göra inköpslista, läsa på förpackningar, läsa recept osv.) och därmed skapa både ett motiv och ett vardagsnära innehåll i språkundervisning eller matematik. Frågor om privatekonomi och om att vara konsument behöver ges större utrymme under skolåren. De måste anpassas till olika åldersgrupper, och därför kan inte undervisningen enbart ges i utan bör också inrymmas i gymnasieskolan. Lärarna, som spelar en avgörande roll för elevernas skolframgång, måste få stöd och stimulans för att inlemma dessa viktiga frågor även i gymnasiet.
mot · GW02Ub229 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsumentkunskap i skolan. Aggressiv reklam om mobiltelefoner och billiga lån strömmar över ungdomarna i . Att genomskåda reklamen och vad de verkliga kostnaderna blir med olika lån krävs det kunskap för. Med mer konsumentkunskap i skolan skulle kunskap kunna ges till alla ungdomar i . Vi skulle med mer konsumentkunskap i skolan kunna få kunniga, smarta och starka konsumenter . Inom konsumentkunskapen ska sådant som ger vägledning för vad man som konsument verkligen vill köpa och stödja ges. Den kan ge värdefull vägledning på vägen till den livsstil man vill ha. Vi tycker givetvis också att konsumentkunskapen ska ge information om ekologi, etik, rättvis handel och klimatproblem. har tidigare avslagit detta vårt förslag utan någon godtagbar motivering varför vi tar oss friheten att vidhålla vårt förslag. har dock finansmarknadsminister uttalat i tidningen aktiesparare att mer och mer ansvar läggs på den enskilde, pensionssystemet är ett exempel. Det finns stora risker att man begår misstag med så många produkter på den finansiella marknaden. Därför är det viktigt att man försöker höja kunskapsnivån bland ungdomar och konsumenter generellt. Unga aktiesparare fortsätter: Dessutom verkar övriga regeringen också vara av den uppfattningen att det är viktigt att höja konsumenters kunskap om privatekonomi och sparande. Till följd av detta har man lanserat en satsning på finansiell folkbildning. Exakt hur svenska folket ska bli mer upplysta och pålästa gällande ekonomiska frågor är dock inte glasklart. Men regeringen har i alla fall avsatt pengar för att försöka höja konsumenternas kunskaper. Under en hearing på uttalade bl.a. att privatekonomi bör bli en del av skolans undervisning på något vis. konstaterade vidare på mötet att många tycker att privatekonomisk undervisning i skolan är en rättvisefråga. Vi menar att privatekonomi är en självklar del av konsumentkunskapen och kan ge stöd och kunskap som man behöver ha i sin hushållsekonomi. Sådant som sparande, lån, risker och konjunkturutveckling m.m. är givetvis viktiga delar som ska ingå i privatekonomi.
mot · GW02Ub230 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undervisning i konsumentekonomi bör bli obligatoriskt i gymnasieskolan. har den svenska handeln utvecklats starkt. Konsumtionen har ökat som antalet skuldsatta ungdomar har ökat. kom det in nära 130 000 ärenden till Kronofogden gällande ungdomar jämfört med drygt 109 000 ärenden det är av landets ungdomar. Ungdomar är en av våra köpstarkaste grupper och därför utsätts de också för ett allt hårdare kommersiellt tryck. Det ökade utbudet av tjänster och varor frestar och ställer därmed ökade krav på kunskap. Det handlar om att tidigt lära sig hur man får pengarna att räcka månaden ut. Många ungdomar vet för lite om de regler som styr vårt vardagsliv. Det kan vara dyrköpta lärpengar, i vissa fall så dyrköpta att de länge får dras med betalningsanmärkningar och höga skulder. Genom att ta lån har dagens ungdomar möjlighet att konsumera trots att de egentligen inte har några pengar. Ungdomarna förstår inte heller alltid vad det innebär att ta ett lån med återbetalning av hela lånet inom till exempel en månad. I många fall struntar man i att betala eller så har man inte ekonomiska möjligheter att betala skulden. Risken är stor att man hamnar i en skuldfälla där man sedan tar ett nytt lån för att lösa det gamla. En sådan anmärkning kvarstannar och kan till exempel göra det omöjligt att få ett lägenhetskontrakt. Man kan till och med riskera att aldrig bli kvitt sina skulder eller drabbas av indrivning eller utmätning med allt större hopplöshet och stora svårigheter i livet som följd. Många föräldrar har inte heller kunskap eller förstår riskerna de unga utsätts för. Utbildning är därför nödvändigt för att ungdomar ska bli bra konsumenter. Skolan har ett stort ansvar att lära ungdomar om verkligheten och att förstå villkoren i vuxenvärlden. Det är rimligt att skolan följer med i samhällsutvecklingen och lär de unga vad som gäller. Vi menar att här har skolan halkat efter. Enligt kursplaner handlar konsumentekonomi om att sköta den egna hushållsekonomin och att kunna göra rimliga bedömningar vid beslut, exempelvis tagande av lån. finns det inte någon kurs med benämningen konsumentekonomi i gymnasieskolan. I många fall blir det upp till den enskilde lärarens kunskaper och intresse för att undervisa i konsumentfrågor. Det är endast kursen Företagsekonomi A som har inslag av privatekonomi. I samhällskunskap som läses av alla gymnasieelever på nationella program finns ingenting om vare sig konsumentekonomi eller privatekonomi. Vi menar att det är rimligt att detta ingår. Den absolut viktigaste åtgärden för att människor ska undvika att hamna i en skuldfälla är att höja kunskapsnivån. Vi vill därför att konsumentkunskap införs som en obligatorisk del i undervisningen för alla gymnasieprogram.
mot · GW02Ub232 · 2008-09-22 00:00:00 — Registerkontroll av personer som bott utomlands tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skyldighet för person som bytt vistelseland att lämna utdrag ur belastningsregister från det tidigare landet vid anställning inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Det är en självklarhet att barn ska kunna känna sig trygga och säkra under sin dagliga vistelse i förskolan och skolan. Det är därför bra att det ställs krav på arbetsgivare inom barnomsorgen att ansvara för att den personal som finns inom verksamheten har barnets bästa för ögonen. Enligt den svenska lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg får endast personer som lämnar utdrag ur belastningsregistret anställas. Sådant utdrag gäller endast belastningsregistret i . Det finns ingen skyldighet för en person som bytt vistelseland att lämna utdrag ur belastningsregistret från det tidigare landet. Därmed kan en person både ha dömts och avtjänat ett straff i ett annat land utan att det kommer till kännedom vid anställning inom förskola, skola eller skolbarnsomsorg i . I takt med att rörligheten på den nordiska arbetsmarknaden växer ökar antalet nordiska medborgare som söker anställning i sina grannländer också inom barnomsorgsverksamhet. Detta gäller även övriga europeiska medborgare i ett längre perspektiv. En förändring som gör det tvingande för personer som söker anställning inom förskolan att lämna utdrag från belastningsregister i det land där hon eller han senast hade sin huvudsakliga hemvist, skulle öka skyddet för barnen inom förskolan. En sådan förändring kan också bidra till att minska den misstänksamhet mot manlig personal i förskolan som ibland förekommer såväl i medierna som bland föräldrar då män kopplas ihop med pedofili. Det rör sig om förutfattade meningar där alla män dras över samma kam vad gäller hur män uppträder. Det finns få män som arbetar inom förskolan och skolan. Det är inte bra. Barn behöver såväl kvinnliga som manliga förebilder. En förändrad lagstiftning med skyldigheten att kontrollera belastningsregister även i andra länder skulle kunna bidra till att minska förutfattade meningar om manlig personal inom förskolan och skolan och därmed bidra till att öka antalet män i dessa verksamheter.
mot · GW02Ub233 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet utbildningstimmar i samhällsekonomi inom samhällskunskapsämnet. studerar de flesta elever samhällskunskap både i och på gymnasiet, vilket är bra det ger en god startkunskap i hur samhället fungerar. Men samhället blir mer och mer komplicerat. Detta gör att det ställs allt större krav på medborgarna att kunna förstå hur vårt samhälle fungerar. upplever många samhällsekonomin som mycket komplicerad. Man har svårt att se sambanden mellan olika beslut och hur ekonomin i samhället hänger ihop. Detta gör att många får förlita sig på den massmediala tolkningen av hur samhället fungerar. Tyvärr finns det även stora brister i massmediernas analys av hur samhällsekonomin fungerar. Man ska även ha i åtanke att massmediernas huvudmål ändå alltid är att sälja tidningar. En ökad utbildning och kunskapsnivå i samhällsekonomi för våra medborgare skulle innebära att man som person lättare kan granska makthavarnas beslut men också inte okritiskt ska behöva förlita sig på massmediernas tolkning av situationen. Vi har samhällskunskap på skolschemat från upp till gymnasiet. Trots detta är kunskaperna ändå bristfälliga i många fall. Man ser en skrämmande ökning av exempelvis sms-lån och många unga hos kronofogden som exempel på detta. Därför borde man vidta åtgärder genom att öka antalet timmar av ren samhällsekonomi inom ämnet samhällskunskap. Ingen ska behöva gå ut skolan utan att veta hur vår samhällsekonomi fungerar.
mot · GW02Ub234 · 2008-09-24 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka utomhusvistelserna och de fysiska aktiviteterna för eleverna i skolan. Våra barn rör sig för lite och vi måste hjälpas åt att ändra på detta. Eleverna sitter mer och mer still framför tv, datorer och tv-spel. Vi måste få eleverna att få upp intresset för mer rörelse i form av idrott, friluftsliv och naturupplevelser. Stillasittandet leder bland annat till ökad vikt, som i sin tur ger ännu sämre ork att röra sig och som resulterar i allvarliga sjukdomar. Detta är en ond cirkel som vi måste hjälpas åt med att bryta. Idrottsrörelsen och skolan måste öka samarbetet. Schemaläggaren bör ta ett ännu större ansvar för att fler undervisningstimmar läggs utomhus och i naturen för att väcka elevernas intresse för rörelse och frisk luft. behöver ett rörligt folk som tål frisk luft.
mot · GW02Ub235 · 2008-09-24 00:00:00 — Högskola för långsamt lärande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja arbetet med en högskola för långsamt lärande i och därmed ge begåvningshandikappade möjlighet att få ett bra arbete. har i samarbete med arbetat med att ta fram en helt ny studiemöjlighet för begåvningshandikappade. Tanken är att ge dessa grupper möjlighet att utveckla sina specialkompetenser ytterligare ett steg. Utbildningarna kommer i huvudsak att vara inom områdena trädgård och byggnadsvård. Utbildningarna syftar till att ge eleverna möjlighet att få en hög utbildning och specialistkompetens inom ett smalt utbildningsområde. Detta ger begåvningshandikappade en ännu större möjlighet att få ett bra och intressant jobb. Detta är ett helt nytt sätt att arbeta och för att göra det möjligt behövs eventuellt några framtida regelförändringar.
mot · GW02Ub236 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en litterär kanon i skolan. släppte den årliga rapport som jämför medlemsstaternas framsteg vad gäller utbildning. Rapporten visar att en fjärdedel av EU:s 15-åringar har dåliga läsvanor, och uppmärksammas särskilt för att vara ett av de länder där elevernas läskunskaper försämrats mest . Läskunskaper är grunden för att lyckas i andra ämnen och för att få ett bra jobb. Det finns ett starkt samband mellan skönlitteraturläsning, läsförmåga och elevens förmåga att klara andra skolämnen. Litteraturen är en ingång till svenska språket men binder också samman generationer, minoriteter och landsändar med varandra och ger oss gemensamma referenspunkter när det gäller den svenska litteraturen och historien så som den speglas av svenska författare . En litterär kanon ett urval av litterära verk som läses i skolan bör införas i läroplanen. Det skulle tydliggöra elevernas rätt till stöd av skolan för att få läsa de främsta svenskspråkiga författarna och världslitteraturens stora verk. De elever som inte får stöd hemifrån i sin läsning gynnas mest av att en kanon införs. Det gäller barn som inte har föräldrar som läser särskilt mycket hemma och barn som inte har någon naturlig koppling till litteratur på svenska för att de eller deras föräldrar invandrat till . Betydande verk av utländska författare ska ingå, dels för att även dessa har haft stort inflytande på den svenska kulturutvecklingen, dels för att det har ett egenvärde att eleverna får en inblick i litteraturen i och andra världsdelar. hade den svenska skolan en litterär kanon. Det sågs som en rättighet för eleverna att vara förtrogna med författare som , och . I flera andra länder finns en litterär kanon angiven i skolan. I den norska avslutande år ska eleverna läsa t.ex. ska de norska eleverna läsa tal av t.ex. och . I den franska kursplanen finns listor på romaner, dikter m.m. mellan vilka lärarna kan välja i olika årskurser. På den franska romanlistan finns inte bara franska verk utan också betydelsefulla utländska, som merveilleux Voyage de (genom ). Listan på vilka verk som ska ingå i kanon ska vara en bas och därutöver ska lärarna ha möjlighet att presentera andra verk för eleverna. Förslaget till en litterär kanon ska tas fram av sakexperter inom litteraturvetenskap, kulturhistoria och läsundervisning. Kanon ska revideras regelbundet och ingå i kursplanen i svenska för och kärnämneskurserna i svenska i gymnasiet. Detta bör ge regeringen till känna. i (fp)
mot · GW02Ub237 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för lärosäten att erbjuda samtliga heltidsstudenter en översiktskurs i humaniora. Humanistiska ämnen som historia, samhällskunskap, konstvetenskap och litteraturvetenskap utgör grunden för den folkbildningstradition som en gång gjorde det möjligt för kvinnor och arbetarklassens barn att höja sin röst och hävda sina demokratiska rättigheter. är situationen annorlunda. Alla som lämnar gymnasieskolan med godkända betyg kan antas till högre studier och alla kan få sina studier finansierade med studiemedel. Ändå är det så att de flesta studenter väljer kurser och program inriktade på kommande yrkesval och få kompletterar med andra kurser utanför det framtida yrkets ämnen. Det är viktigt att det finns goda möjligheter för lärosäten att profilera sig genom breda satsningar på bildning för alla studenter. Regeringen bör skapa förutsättningar för lärosäten att kunna erbjuda alla heltidsstudenter, oavsett val av program, möjlighet att inleda sina studier med en högkvalitativ översiktskurs i humaniora för bildningens skull. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Målet bör vara att avsevärt stärka humanioras ställning vid våra lärosäten. Det är inte acceptabelt att elever som läser humanistiska ämnen på heltid endast får lärarledd undervisning . Vi behöver skapa förutsättningar för en fri, nyskapande och internationellt konkurrenskraftig forskning i humaniora. Litteraturprofessor beskriver situationen på följande vis: I synnerhet humaniora måste uppvärderas och få kosta. Att strunta i humanioras överlevnad är inte bara att strunta i mänskliga erfarenheter i historien, utan framförallt att aktivt stödja en samhällsutveckling som inte räknar med människor .. i (fp)
mot · GW02Ub238 · 2008-09-29 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till barnomsorg på oregelbunden arbetstid ska skrivas in i skollagen. Tillgången till en god barnomsorg var en av grundstenarna i det svenska jämställdhetsarbetet. Den gav kvinnor och män mer jämlika möjligheter att delta på arbetsmarknaden och kunna bilda familj. deltar (enligt statistik ) av alla treåringar i någon form av förskoleverksamhet. Den allra största delen av dessa barn deltar i verksamheten . Arbetslivet förändras ständigt och utbudet av deltider, flextider och andra former av mer oregelbundet arbete än vad som varit traditionellt kommer sannolikt bara att öka. Dessutom ställer lagstiftaren som krav för a-kassa att man ska vara aktivt sökande och tillgänglig för arbete. Kommunen har en skyldighet att tillhandahålla barnomsorg och verksamheten ska utgå från barnets behov. Av 2 a kap. 6 § skollagen framgår att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ska tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Men rätten till barnomsorg på oregelbundna tider är inte absolut. har gjort bedömningen att man med nuvarande lagstiftning inte kan uppställa något generellt krav på kommuner att tillhandahålla förskoleverksamhet på obekväm arbetstid (beslut , dnr 51-2004:2060). framhåller dock att det alltid måste göras en prövning i det individuella fallet och förutsätter att kommunerna, så långt det är möjligt, försöker lösa situationen för en förälder med obekväm arbetstid som inte kan ordna barnomsorg på annat sätt. Regeringens barnomsorgspeng kommer att öka föräldrarnas valfrihet och sannolikt främja en större variation av anordnare, men kommer på inga sätt att innebära att barnomsorg på oregelbundna arbetstider kan garanteras. Detta får till följd att utbudet av barnomsorg på oregelbundna tider varierar starkt i landet, och huruvida du ska kunna ta jobb utanför ordinarie arbetstider kan alltså bestämmas av var du bor i landet.
mot · GW02Ub239 · 2008-09-29 00:00:00 — Sexualundervisning i den framtida lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i sex och samlevnad i den framtida lärarutbildningen. Trots kritik mot skolans sexualundervisning är sex och samlevnad inget som betonas i utredningen om den framtida lärarutbildningen, enligt . Utredningen ska lägga fram sitt betänkande och enligt pekar inte mycket på att utredningens förslag kommer att innebära att sex och samlevnad blir ett obligatoriskt ämne i lärarutbildningen. I stället innehåller utredningsförslaget bara en generell skrivning om vad alla lärare bör kunna i ämnet. Det finns en stor risk att undervisningen i ämnet därmed försvinner i mängden av kunskap och färdigheter som en lärare förväntas ha. konstaterar att sex och samlevnad har varit obligatoriskt ämne på högstadiet men att av lärarna har utbildning i ämnet. Att sexualundervisningen i skolan måste bli bättre är något många pekat på. Det är angeläget att sexualundervisningen ges den plats den förtjänar i skolan, även med lärare som kommer att utbildas i den framtida lärarutbildningen. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub240 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning försäkringsmedicin i läkarutbildningen. Läkare har en viktig roll när det gäller sjukskrivningar. De senaste årens resurser på att utbilda redan utbildade läkare i försäkringsmedicin har varit nödvändiga och bra. Men det räcker inte. Alla läkare ställs förr eller senare inför en situation när det behövs en bedömning av om en patient skall få ett läkarintyg för prövning om rätt till ersättning på grund av att sjukdom föreligger. Hela sjukförsäkringssystemet är uppbyggt kring dessa läkares kompetens. gäller nya regler för sjukpenning. som man är sjukskriven har man rätt till sjukpenning om man inte kan utföra sitt vanliga arbete. har man bara rätt till sjukpenning om man inte kan utföra något arbete alls hos sin arbetsgivare. ska hela den reguljära arbetsmarknaden prövas för att få ut sjukpenning. Dessa steg kallas rehabiliteringskedjan och bygger mycket på bedömningar av den enskildes sjuksituation. De nya sjukpenningsreglerna har varit nödvändiga för att få ut fler i arbete, men de lägger ytterligare stora krav på att läkare ska kunna göra en bedömning. Det bör ingå moment av försäkringsmedicinsk utbildning i alla läkares grundutbildning. För att studenter ska få läkarexamen ska man ha tydliga kunskaper i försäkringsmedicin. De allmänna målen för all grundläggande högskoleutbildning är angivna i 1 kap. 9 § högskolelagen (1992:1434). Där framgår att utbildningen skall ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, förmåga att självständigt urskilja, formulera och lösa problem samt beredskap att möta förändringar i arbetslivet. Universiteten och högskolorna har stor frihet att inom de ramar och regler som sätts av riksdag och regering själva bestämma över intern resursfördelning, organisation och upplägg av utbildningsprogram liksom innehåll i kurser. Det är regeringen som föreskriver vilka examina inom grundläggande högskoleutbildning som får avläggas, och det är som beslutar vid vilka högskolor dessa examina får avläggas. Ett tillstånd att utfärda examina får bara lämnas om utbildningen uppfyller högskolelagens krav och regeringens särskilda krav (1 kap. 11 § högskolelagen). Det är hög tid att läkare får ytterligare hjälp och medel för att klara sina bedömningar på bästa sätt. Deras omdömen påverkar mångas liv. Försäkringsmedicinsk utbildning bör ingå i alla läkares grundutbildning.
mot · GW02Ub241 · 2008-09-29 00:00:00 — Utbildning och forskning i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och forskning i . God utbildning och forskning är avgörande för . är nordligaste tekniska universitet med forskning och utbildning av hög klass. Universitet bedriver forskning inom tekniskt vetenskapsområde och inom humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Forskningen omfattar 69 forskningsämnen och omsätter . Det totala antalet studenter uppgick till drygt 12 000, enligt hemsida (, 36/9 2008). spelar en särskild roll som motor i och särskilda resurser måste satsas så att kan utvecklas. Vid kvalitetsarbete ska distansutbildningarna särskilt beaktas. Inte minst viktigt är att resurser prioriteras på ett sådant sätt att forskningen vid universitet kan utvecklas. En internationellt erkänd forskning är grunden för en konkurrenskraftig grundutbildning. Den akademiskt inriktade utbildningen och forskningen är naturligtvis viktig. Men alla studenter vill inte bli akademiker; många har i stället stor fallenhet för exempelvis praktiska yrken. Efterfrågan på yrkeskunnigt folk är också stor hos många företag. Behovet att kraftigt höja ambitionen när det gäller den kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen har därför länge varit trängande. har drivit kravet på att också ska inrätta en reguljär yrkeshögskola, något som finns i många jämförbara länder. blir det verklighet. etableras en riktig yrkeshögskola, där eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte finns inom högskolan samlas. Det avser utbildningar som återfinns inom kvalificerad yrkesutbildning (KY), påbyggnadsutbildningar och vissa kompletterande utbildningar. I samband med att inrättas tillför också regeringen resurser för att skapa nya platser inom den nya utbildningsformen. Det är viktigt att den nya blir väl utbyggd i .