mot · GV02Fi9 · 2008-05-05 00:00:00 — kommer enligt Klimat- och sårbarhetsutredningens första delrapport (SOU 2006:94) att drabbas av omfattande översvämningar till följd av klimatförändringarna. Därför är det nödvändigt att införa förebyggande åtgärder och investeringar för att minska riskerna. Beredskapen måste höjas kring översvämningsfrågorna hos kommuner och verksamhetsutövare. En strategi måste utformas för att i förebyggande syfte stärka klimatsäkerhet. Det är av stor vikt att behålla och utveckla klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som infördes . I stället för att avveckla programmet satsar vi medel på att behålla och utveckla detta. Programmet innebär att kommuner och andra lokala aktörer kan få bidrag till långsiktiga investeringar som minskar växthuseffekten. Klimp beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter enligt en ny utvärdering av . Investeringsprogrammet har effektiviserats och kommande bidrag till klimatinvesteringar beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona, jämfört med när systemet infördes. ska öka satsningarna på internationella klimatinvesteringsprogram (SICLIP) anser vi. Därför satsar vi dubbelt så mycket som regeringen på detta. Programmet innebär att svenska staten i samarbete med statliga myndigheter i andra länder investerar i olika miljöprojekt som minskar utsläppen av växthusgaser. Mottagarländerna får ny miljöteknik och kunskap som kan underlätta en modernisering och effektivisering av industrin och energisektorn. Vi föreslår ett nytt anslag till ett särskilt klimatbistånd som inrättas utöver nuvarande biståndsram. Klimatförändringarna är ett stort hot mot utvecklingsländer och ett enormt hinder för fortsatt fattigdomsbekämpning. Redan fattiga länder kommer att drabbas värst, exempelvis bedömer FN:s klimatpanel att vissa delar av kommer att drabbas av minskad matproduktion redan till 2020. Fattiga länder har inte heller de resurser som krävs för att möta förändringarna i klimatet. Satsningar på hållbar energi och energieffektivisering är avgörande för att nå klimatmålen. Vi vill inrätta en ny myndighet, , för bättre samordning av åtgärder för energieffektivisering. fördelas ansvaret för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter. Denna uppdelning har gjort att ansvaret för uppföljning av mål och insatser brustit. I satsningen sammanför vi tidigare anslag till Energirådgivarna och stöden för energieffektiviseringar och förnyelsebar energi och avsätter extra resurser för detta. I framtida energisystem är fjärrvärmen viktig för att bl.a. fasa ut fossila bränslen. En fortsatt utbyggnad är viktig att värna. Ett stödsystem för detta kan komma att behövas och bör utredas. Detta kan ske antingen i form av ett klimatinvesteringsprogram eller i form av ett riktat stöd till fjärrvärmesektorn. Ett stöd för att gynna fjärrvärmeutbyggnaden blir än viktigare framöver då en eventuell konkurrens genom tredjepartstillträde kan resultera i sänkta priser och därigenom göra det mindre lönsamt att bygga ut fjärrvärmenäten. Därtill kan en ökad energieffektivisering i byggnader göra det mindre lönsamt att bygga ut fjärrvärmenätet. För att bevara och skydda livet i haven för framtiden behöver även investeringar i havsmiljön göras. Vi vill införa ett nytt Havsinvesteringsprogram (HIP) för att i likhet med klimatinvesteringsprogrammet erbjuda medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva åtgärder för minskade utsläpp till havsmiljön. Havsmiljarden ska även gå till att genomföra aktionsplan för havsmiljön samt test av syresättningsprojekt i . tillhör ett av världens mest hotade ekosystem och åtgärder för att livrädda havet är nödvändiga. För att minska belastningen på bl.a. havsmiljön föreslår vi höjd skatt på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Vi vill införa en båtskatt på fritidsbåtar för att möjliggöra en skattesänkning på miljöanpassad alkylatbensin. Vi vill däremot inte finansiera satsningen på havsmiljön genom minskat anslag till skydd av skog, vilket regeringen gjort, utan utökar i stället ramanslaget. Vi satsar 1 miljard på havsmiljön , vilket är dubbelt så mycket som regeringen. 7.3En offensiv företags- och näringspolitik När de internationella storföretagen sviktar och flyttar produktion och beslutandemakt från landet, måste uppmärksamheten mer riktas mot den företagssektor som är framtiden, nämligen de små och medelstora företagen. Det är i denna sektor de privata arbetstillfällena till stor del kommer att skapas. Här kan staten på olika sätt understödja genom förslag som leder till fler företag och fler arbetstillfällen. Det kan handla om att stödja miljöteknikföretag och skapa klara, tydliga och förutsägbara regler. Trots de mängder av finansieringsmöjligheter som en modern kapitalmarknad erbjuder finns fortfarande stora grupper av företag som kapitalismen inte är intresserade av och där staten har en roll att fylla. På det regionalpolitiska planet har vissa företag problem med kapitalförsörjningen trots sin viktiga roll i utsatta regioner och trots stor potential. Ett viktigt problem är de låga värderingar som fast egendom har i dessa regioner, vilket gör det nästan omöjligt att belåna äldre fastigheter eller bygga nytt. Ett annat är att det visat sig att ju längre bort från en finansinstitution man ligger, desto svårare att låna. Den undermåliga tillgången på modern är ett tredje problem för dessa regioner och företag. Det har snart gått sedan den senaste regionalpolitiska utredningen som utvecklingen i samhället går i rasande fart. menar att det nu är dags för en ny utredning som bl.a. tar upp de ovanstående problemen. Kapitalförsörjningen i övrigt brister också på många punkter. Den svenska staten och därmed den offentliga sektorn har ända sedan en sammanhållen järnväg började skapas varit en viktig beställare för företagen, delvis i form av de mer vanliga beställningarna av mat till kommunala institutioner, reparationer av vägar m.m. Man har även haft en avgörande roll när det gäller att ta fram bästa teknik t.ex. i form av beställningar inom medicinsk teknik för sjukvårdens behov eller utvecklandet av telefonnätet. Det är områden som har kreerat fram storföretag som och . har staten i hög utsträckning tagit ett steg tillbaka. Det senaste exemplet på en storskalig beställning är förmodligen de beställningar som gjordes genom den senaste energiuppgörelsen. var där med och tog initiativet de gröna certifikaten som håller på att stampa fram ny teknisk utveckling på bl.a. vindkraftsområdet och som engagerar grupper över hela landet. Det finns ingen anledning att det ska stanna vid detta. Med en annan regering skulle samlade initiativ tas på energiområdet och på lifescience-området (bioteknik och medicinsk teknik) exempelvis. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se några säkra vinster. Riskerna är stora och många nya uppstarter kommer inte att klara sig. De som däremot gör det har all möjlighet att växa. Det här är en arena där det privata kapitalet inte vill gå in på grund av riskerna. har begreppet såddfinansiering fått två betydelser. Dels det lokala såddfinansieringskapitalet som kan komma från och lokala investerare och som stöder uppbyggandet av mindre företag med lokal karaktär. Dels det nationella såddfinansieringskapitalet som med större resurser bör stödja en utveckling av nationella viktiga nya storföretag i vardande av avancerad teknisk natur inom framtidsområden. vill se en utveckling av båda dessa grenar av kapitalförsörjning. En helt annan karaktär har de från staten fristående kreditgarantiföreningarna som genom lokal kunskap och relativt små egna medel kan stödja och hjälpa nystartare med bra idéer. Den här typen av föreningar är stora i flera delar av men har fram till nu varit relativt små i . För att verksamheten ska växa behöver den nationella men även regionala medel till en basfinansiering. har i förhållande till BNP en relativt stor andel forskning. Dock ligger en stor del av denna forskning i de största företagen. En förhållandevis mycket liten del ligger i de små och mellanstora företagen. Det betyder att börjar storföretagen hacka slår det snabbt mot forskningen i . Senast såg vi det efter att IT-bubblan sprack . föreslår därför ökade satsningar på FoU i små och medelstora företag. Programmet Forska & Väx hos öppnades för ansökningar med benäget stöd av . Intresset har varit mycket stort. De medel som är anslagna från den borgerliga regeringen räcker inte långt till den långa rad av tekniktäta företag som vill utvecklas. Vid senaste ansökningstillfället kunde av ansökningarna beviljas medel. Inom andra program ligger beviljade medel i procent på det dubbla. menar att medelstilldelningen måste öka väsentligt. vill också se ett skatteavdrag för små och medelstora företag som satsar på forskning, utveckling och produktutveckling. Den här typen av skatteavdrag är inte ovanliga i andra länder. har t.ex. ett sådant . I samband med offentliga upphandlingar av större karaktär bör också den huvudentreprenör som får upphandlingen avsätta en viss procent av sina forskningsmedel i samband med genomförandet till sina underleverantörer. Detta för att kunskapsklyftan mellan storföretagen och de små och medelstora företagen inte ska växa än mer. Forskning, utveckling, demonstration och utbildning är strategiska delar i byggandet av framtidens hållbara energisystem, men också för att utveckla en bra infrastruktur och ett livskraftigt näringsliv. Det finns ett stort internationellt behov av att utveckla hållbara energisystem, produkter och tjänster för energieffektivisering samt drivmedel och kraftproduktion baserade på hållbara resurser, som biomassa, vind och sol. Forskning om och utveckling av (FoU) olika typer av biodrivmedel och miljövänligare fordon behövs. Staten bör stödja forskning om biomassabaserade raffinaderier, som producerar både el, värme och gasformiga och flytande drivmedel samt även kemikalieråvaror och papper. Omstruktureringen av industrin ställer stora krav på FoU, men har också stora energieffektiviseringspotentialer. Vidare är forskning om uttag av bioenergi ur jord- och skogsbruket nödvändigt. Solenergi, förgasningsteknik, motorer, värmepumpar, vindkraft, vågenergi, energilagring och många andra områden har goda kommersiella utvecklingsmöjligheter. Behoven är nästan oändliga. För små och internationellt beroende länder som är det nödvändigt att fokusera satsningarna på ett antal strategiska områden där behoven tidigt gör sig gällande och de kommersiella förutsättningarna är goda. Ett sådant område är energieffektivisering i bostäder och företag , framför allt med hänsyn till den elintensiva industrin, ett annat är biodrivmedel. 7.3.3Investera i fri programvara har tidigare motionerat i om att statliga myndigheter skulle gå över till öppen källkod . Det gick inte igenom, och det är i stället andra länder som lägger sig i framkanten: har i bred politisk enighet beslutat att både nationella och lokala myndigheter ska gå över till öppen källkod . Det franska parlamentet bytte operativsystem 2007: de använder nu Ubuntu, en populär version av GNU/Linux. beslutade att avsätta 10miljoner norska kronor till att stödja användningen av öppen källkod. Exemplen kan enkelt mångfaldigas. Vi tycker att ska slå in på samma väg och vill därför att staten avsätter pengar för att uppmuntra utvecklingen av fri programvara. Från ett samhällsekonomiskt perspektiv kan tillgången till fri programvara jämföras med infrastruktur. Av samma skäl som infrastrukturen i huvudsak behöver vara demokratiskt ägd och utan avgifter, anser vi att programvara i de allra flesta fall fungerar bäst fri. Användningen av fria program minskar beroende av enskilda företag och lägger en stark grund för vår ekonomiska utveckling. Därför är det också rimligt att även börjar använda skattemedel till att stödja utvecklingen av fri programvara, snarare än att fortsätta betala dyrt för låsta proprietära system. Kommuner och Landsting (SKL) har redan påbörjat ett arbete här som verkar mycket lovande. Många delar av den offentliga sektorn skulle behöva komplettera de fria programpaket som finns med program som är anpassade för svenska lagar och regler. Hur gör vi bäst för att använda skattemedel till att stimulera utvecklingen av sådan fri programvara? Det finns många tänkbara former, från rena beställningsuppdrag till öppna tävlingar med prispengar eller stipendier. Dels behöver formerna ge tillräckligt konkreta resultat för att kunna motivera sina skattemedel, dels behöver de fungera bra i förhållande till rörelsen för fri programvara. Säkert finns mycket att lära från föregångsländerna. Vi skulle vilja sätta upp en målsättning att små företag i enkelt ska kunna drivas helt med fri programvara. Det mesta av arbetet för att nå dit är redan gjort, men staten skulle kunna stödja utvecklingen av fria program som är anpassade för svenska förhållanden på områden som redovisning, personaladministration eller försäljning online. Utvecklingskostnaderna skulle trots allt vara marginella i jämförelse med nyttan för ekonomi. De här förslagen innebär inte att vi går över till statlig programvaruutveckling. Programmen utvecklas privat, och privata företag kommer att kunna tjäna pengar på support, programanpassning och annat. Statens uppgift är inte att kontrollera programmen, utan att uppmuntra deras utveckling på områden som är samhällsekonomiskt betydelsefulla. kan det säkert vara positivt om staten i första hand tar ansvar för att det träligaste grundjobbet blir gjort och att andra sedan tar vid. Fria programvaror är internationalistiska till sin natur. Många länder världen över behöver genomföra en grundläggande datorisering till så låga kostnader som möjligt. Stöder vi fri programvara bidrar vi till det, och vi gör det dessutom på ett sätt som stärker fattiga länders oberoende gentemot västvärlden. Det är dags för att följa de andra stater som redan börjat det här arbetet, och vara med och bidra till världens programutveckling. Miljöteknik är en framtidsbransch. Vi står på miljö- och energisidan inför ett teknikskifte som kanske inte skådat sedan järnvägen och elektriciteten förändrade . Enligt rapporten 2005 exportstatistik, företag och marknader (nätverk Svensk Miljöteknikexport ) kan den svenska exporten av miljöteknik ge 1000015000 arbetstillfällen . Miljöteknikexporten ökar kraftigt och dess värde var 25miljarder kronor . Företagen är främst verksamma i vatten- och avloppsteknik, avfallshantering och återvinning samt luftrening. De viktigaste marknaderna är och som tog emot mer än hälften av den svenska miljöteknikexporten. Marknader som vuxit är framför allt , . Det allra största hindret mot en ökad expansion är bristen på riskkapital. anger att det är synnerligen viktigt att agerar för att behålla sin tätposition och höga internationella image inom miljöområdet. En fortsatt positiv utveckling kan mångdubbla antalet arbetstillfällen . Den rådande bristen på satsningar inom miljöteknik måste vändas. Det finns många skäl till att utveckla det statliga stödet och ägandet i den här branschen. När marknaden inte fungerar måste staten träda in och ta sitt ansvar. Förutom utökade arbetstillfällen i är en viktig anledning på satsningen att bidra till att genom export sprida miljöteknik till som behöver bygga upp nya energisystem utan att bli beroende av fossil energi. Det handlar om att bidra till att de globala utsläppen minskar. En satsning i en miljöteknikfond måste därför vara både långsiktig och ha betydande omfattning. Finansieringen bör i stor utsträckning bestå av ett direkt ägarkapital där staten också får möjlighet till inflytande över t.ex. sådana viktiga frågor som uppköp och flyttning av verksamheten utomlands. Vi menar att så långt det går måste allt göras för att behålla en sådan viktig högteknologisk och framtidsinriktad produktion i landet. Erfarenhetsmässigt vet vi att en del företag vill behålla hela inflytandet över verksamheten, och därför bör även möjlighet till lån och statliga borgensgarantier ingå i fondens verksamhet. För att kunna garantera långsiktigheten bör medlen till fonden tas över anslag i budgeten. Det statliga ägandet är satt under hård press av den borgerliga regeringen. Politiken präglas av utförsäljningar och oansvarighet såväl ur ett demokratiskt perspektiv som ur ett ekonomiskt. och , bolag som finns på försäljningslistan, kan t.ex. vara viktiga aktörer för att möta den internationella finansiella kris som också kan drabba . vill utveckla det statliga, gemensamma, ägandet inom befintliga och nya områden. Vi föreslår därför nya satsningar och arbetssätt så att det gemensamma i större utsträckning ska kunna påverka samhällsutvecklingen nu och . Därför föreslår vi förändringar inom det befintliga statliga ägandet men också en utvidgning av ägandet. 7.4.1Förädla det statliga ägandet har under tidigare regeringssamarbete drivit igenom krav på att statliga företag ska utveckla policyer för miljö och jämställdhet samt införa aktiv personalrekrytering för att motverka etnisk diskriminering. Den senaste framgången är att de större statliga företagen nu har öppna stämmor. är det att öka takten. Följande frågor anser vi måste utvecklas: De statliga företagen ska inte bara ha ett globalt ansvar utan också lokalt. Därför bör det i varje årsredovisning redovisas hur företagen varit aktiva lokalt. Vi anser att hela processen när det gäller tillsättning av styrelse ska göras offentlig och transparent. är insynen i tillsättandet av styrelsen i ett statligt företag betydligt sämre än i ett privat. Efter att koden, som reglerar vissa etiska frågor inom näringslivet, kommit till kan man följa den valberedning som tillsätter styrelseledamöter i ett privat företag. Detta går inte att göra i ett statligt företag eftersom själva beslutet tas av ministern ensam. Det betyder att de anonyma tjänstemän som ligger bakom urvalsprocessen inte namnges. Arvoden för tjänstemän från som sitter i styrelserna som en del av sitt jobb bör helt tas bort. Ingen misstanke om dubbla lojaliteter får finnas. Könsfördelningen på vd/gd-nivå och i ledningsgrupperna måste bli bättre. Ett konkret datum bör sättas för när vissa nivåer ska uppnås. I regeringens skrivelse om de statliga företagen är förhållandet 40 män och sju kvinnor som vd. Ledningsgruppen har något bättre siffror, 205 män och 101 kvinnor. Styrelsearvoden skiljer sig fortfarande mellan män och kvinnor. Detta måste rättas till. Redovisningen behöver utvecklas på många områden. En beskrivning av rehabiliteringsinsatser bör införas. Sjukfrånvaron framgår numera i översikten från de statliga företagen. Tillfälliga kontra fasta anställningar bör anges och ambitionen med riktning fasta anställningar bör finnas med. En redovisning av hur de statliga företagen minskar/förändrar sin miljöpåverkan vad gäller utsläpp, buller, avfall m.m. bör införas. Krav på hur även underleverantörer och konsulter successivt förs in i den egna miljöredovisningen bör ställas. 7.4.2Öka det statliga ägandet ser att det finns ett antal strategiska områden där det statliga ägandet mycket väl kan öka. bör lösas in när möjligheten finns 2011 för att öka möjligheten till bättre kollektivtrafik kring . SJ:s avkastningskrav bör sänkas för att öka möjligheten till investeringar och ökat tågresande. bör öka sitt skogsinnehav av både näringslivspolitiska och miljöpolitiska skäl. För att skapa större förutsättningar för att både utveckla miljöteknikområdet och skapa arbetstillfällen i behöver en miljöteknikfond inrättas. anser att staten ska lösa ut den option som finns när det gäller . Optionen innebär att staten kan överta ägandet och ansvaret för . Ett statligt ägande skulle kunna innebära: sänkta priser på , ökat resande med tåg till och från flygplatsen, vilket omfattar både resenärer och dem som arbetar vid flygplatsen, ökad spårkapacitet på stambanan mellan och , vilket är en sträcka som är hårt belastad, ökade möjligheter för pendeltåg att färdas direkt till , ökade möjligheter för regionala tåg i att färdas direkt till , ökade möjligheter för fjärrtåg att färdas via eller direkt till utan att passera . invigdes och var ett OPS-projekt (offentlig privat samverkan). Statens aktör i samfinansieringsprojektet är . Motpart på den privata sidan är . Det privata bolaget hade ansvar för att bygga anläggningen och driver Express. Hela järnvägsutbyggnaden kostade ca 6miljarder kronor, varav staten stod för ca 4,3miljarder och det privata bolaget för 1,7miljarder. Staten har överlåtit rätten att trafikera järnvägen samt möjligheten att ta ut ersättning av andra operatörer som utnyttjar järnvägen under de 45år som projektavtalet gäller. Syftet med den nya järnvägsförbindelsen mellan och var att den skulle gagna samhället, bl.a. genom en mindre belastning på miljön, en säkrare trafiklösning och ökad tillväxt. Ett annat viktigt syfte var att den skulle öka integration mellan lokal, regional eller nationell tågtrafik och . Inget av detta har dock blivit verklighet. För att maximera vinsten har A-Trains profil varit att rikta in sig på resenärer med hög betalningsvilja. Den höga avgiften har lett till att bussarna till fortfarande har en hög marknadsandel och att även taxiresor till flygplatsen står sig i konkurrens med tåget. Detta ger vare sig minskade miljövinster eller minskad trängsel på vägbanorna. Men det är även så att konsortiet tar ut en extra avgift av andra tågföretag som stannar vid . Detta görs för att högbetalande resenärer med inte ska välja ett billigare fjärrtåg. Det leder naturligtvis till att andelen tåg som stannar vid är färre än vad det kunde vara. Allt detta leder till ett dåligt resursutnyttjande av järnvägskapaciteten och att miljöeffekterna uteblir eller förminskas mot vad som skulle kunna vara fallet. Avgifterna för att åka med sätts utifrån företagsekonomiska grunder. Lägre avgifter skulle däremot bidra till att fler tar tåget. Det skulle även betyda att kan klara sitt utsläppstak, som är nästan fullt utnyttjat. Mycket talar för att OPS-lösningar som leder till ökade samhällskostnader, som makten över projekten skjuts från den offentliga sfären till den privata. Vi anser att infrastrukturinvesteringar ska fattas av demokratiska organ samt beslutas och förvaltas av statliga eller kommunala myndigheter med en öppen insyn i verksamheten. Det är samhällsekonomiskt effektivt att äga och driva infrastruktur. Om ägandet inte är gemensamt leder det lätt till målkonflikter mellan företagsekonomiska bedömningar å ena sidan och samhällsekonomiska aspekter å andra sidan. är ett exempel som tydliggör detta problem. Men staten har möjlighet att rätta till de problem som uppstått. I avtalet mellan staten och konsortiet finns en optionsrätt, som betyder att staten kan lösa ut A-Train när som helst efter 15år om regeringen bedömer att det finns brister i trafikens samordning och integration. Som vi påvisat här ovan föreligger det stora samordningsproblem som går ut över människor och miljö. Därför bör staten överta ansvaret för . Öka resandet med tåg Vi anser att avkastningskravet på SJ ska tas bort, eftersom det leder till en stark fokusering på att skapa vinst. Så kallat vanliga resenärer får stå tillbaka eftersom inriktningen är att konkurrera med flyget om höginkomstresenärer och inte minst tjänsteresor. SJ:s påtvingade inriktning blir därmed ett sätt att fokusera på marknadsandelar där män dominerar. Kvinnors, ungdomars och pensionärers möjligheter att färdas med tåg anses inte lika mycket värda. Avkastningskravet missgynnar den regionala utvecklingen och försvårar möjligheten att nå nationella miljömål. Från början var SJ en samhällelig nyttighet, hela folkets järnväg. Men genom olika trafikpolitiska beslut har företaget nu som främsta mål att gå med företagsekonomisk vinst. lönsamhetsmål uppgår till avkastning av det egna kapitalet. Men det är inte bara vinst ska göra, utan företaget har även ett avkastningskrav/utdelningsmål.