mot · GW02Fi291 · 2008-09-30 00:00:00 — För människor med skiftarbete och ibland familjer som bara har en vuxen försörjare kan fungerande välfärdsverksamheter handla om att det finns barnomsorg även . Många familjer lever med barn som av olika anledningar är i behov av särskilt stöd under sin uppväxt och skolgång. För dem har ofta tillgången till välfärdsverksamheterna, och kvaliteten i dessa, avgörande betydelse. Fungerar de inte kan de få förödande konsekvenser. Allt detta måste finnas med när vi utvecklar välfärdsverksamheterna. Människor som har kommit till från andra länder, som kanske flytt från krig och förföljelser, har andra referensramar än de som är uppvuxna i . Många har kommit med en stark drivkraft att forma en ny och bättre framtid i sitt nya land och vill bidra till utveckling. Men många har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden för att de saknar kontaktnät trots att de ofta har långa utbildningar och många års erfarenhet från arbetslivet i hemlandet. För att kunna ta till vara den kunskap och de erfarenheter de har och vara ett stöd för dem måste insatserna svara mot vars och ens specifika behov. Det kan handla om insatser i skolan för att kunna ta igen förlorade år och möjligheter till validering och eventuell komplettering av utländska utbildningar. Det kan handla om att lära sig läsa och skriva för någon som aldrig fått gå i skola eller om att få lära sig svenska språket i hög takt för någon som redan behärskar flera andra språk. Och det kan handla om att få möjlighet till demensvård på det egna modersmålet. De erfarna som tillhör 40-talsgenerationen och som har varit med och byggt det folkhem som har fungerat väl har önskemål och drömmar inför pensioneringen, och , ålderdomen som skiljer sig från deras föräldrars. Behoven av tjänsterna inom välfärden kan förväntas öka bl.a. med tanke på den ålderspuckel vi står inför. Alltfler äldre kommer att ha behov av såväl omsorg som sjukvård. Hur välfärden ska finansieras är en fråga som oroar många. Att vi lever och är friskare högt upp i åldrarna är en fantastisk välfärdsframgång. Låt oss inte gå i fällan och utropa våra seniorer till ett problem. Pensionärer är en stor tillgång som inte uppskattas efter förtjänst trots att de gör stora insatser. Demografin utmanar och ger möjligheter. När man ser den demografiska utvecklingen står vi inför mycket stora utmaningar; det är också sant. De olika generationerna är olika stora och den stora utmaningen uppstår då den stora efterkrigsgenerationen når den ålder då man behöver mer vård och omsorg som antalet personer i arbetsför ålder är få. När man passerat 80 ökar risken att bli sjuk som vi vet att en gammal och skör människa behöver mycket längre vårdtid på sjukhuset än en yngre. Vården står inför kraftigt ökade kostnader som vi självklart vill ge våra barn en ännu bättre förskola och skola än vad vi själva fick. Pensionssystemet är ganska väl rustat för att klara de framtida påfrestningarna, men när det gäller att finansiera skola, vård och omsorg står vi inför ett ideologiskt vägval. Välfärden måste få kosta mer . För att klara finansieringen är vi socialdemokrater beredda att ta strid mot oansvariga skattesänkningar men också att verka för att öka skatteunderlaget och medverka till att varje skattekrona används där den gör störst nytta. När resurserna är begränsade måste det inom demokratins ramar också göras ständiga prioriteringar. Varje skattekrona måste användas där den gör störst nytta. Viktiga behov ska tillgodoses på ett likvärdigt sätt för alla medborgare. För oss socialdemokrater är det helt avgörande att förskola, skola, fritids, vård, äldre- och handikappomsorg finansieras gemensamt och att vi också kan höja ambitionsnivån. För att klara det måste vi föra en medveten politik och vara beredda att ta den ideologiska striden om finansieringen. För nyliberaler är utmaningen enkel genom mer privat finansiering överlåts kostnaderna på de enskilda människorna men för oss socialdemokrater handlar det om att systematiskt genomföra en politik för arbete åt alla, att på ett trovärdigt sätt försvara ett skatteuttag som klarar finansieringen och leverera en välfärd som är värd den gemensamma uppoffringen. Folkhemmet bygger på tanken att människors behov av en väl fungerande välfärd går långt utöver det egna intresset, och därför ska såväl kostnaderna som ansvaret för dem bäras gemensamt. ska verksamheterna utvecklas så att människors egna önskemål kan bli tillgodosedda. I takt med att omvärlden förändras och samhället utvecklas så förändras också medborgarnas behov av välfärdstjänster. Behoven blir inte mindre tvärtom ökar kraven på trygghet och lösningar anpassade efter vars och ens önskemål. Därför måste välfärdsverksamheterna ständigt omprövas och utvecklas. har, som många andra länder, varit med om en utveckling av samhället som har varit omvälvande och framgångsrik. Detta gäller inte minst tekniska framsteg men också politiska reformer som ökat möjligheterna för många att utbilda sig, resa och uppleva andra kulturer. Utvecklingen har gjort det möjligt för alltfler människor att aktivt styra sina liv, låta sig influeras av andra och också tillåta sig som individ att ställa krav på hög kvalitet på de varor och tjänster man efterfrågar. har samhällets krav på medborgarna ökat. Det är inte bara möjligt att göra aktiva val, det förväntas av dig att du ska göra det. Folkhemmet 2.0 måste utformas utifrån de människor som ska ta del av vår gemensamma välfärd framöver. Det handlar om individer som ofta har en god utbildning, är vana att styra över sina liv, i väldigt stor utsträckning har tillgång till datorer och Internet och ofta utnyttjar möjligheterna till service och kommunikation via dessa medier. När man som individ i allt större utsträckning kan påverka utformningen och innehållet i olika tjänster, t.ex. vilken bostadsstandard man vill ha, när man vill gå i pension eller vilka tv-kanaler man vill titta på, så måste det också i hög utsträckning gälla den skattefinansierade välfärdsverksamheten. Dagens samhällsmedborgare är aktiva, vana att välja, vill påverka och kunna förändra, de är vana att styra sina liv, att göra val och kräva kvalitet och resultat. Det är mycket positivt och helt i linje med vår vision av välfärdssamhället. Men många människor i dagens samhälle lever också med ständig tidsbrist. De vill ha anpassade servicenivåer, längre öppettider, större utbud och har högre förväntningar på kvalitet än tidigare generationer. Ett nytt folkhem måste utformas utifrån dessa förutsättningar för att det ska kunna bli allmängiltigt och uppfattas som nödvändigt. Flexibilitet och höga servicenivåer måste byggas in i systemen. måste vi vara medvetna om att trots många positiva förändringar så finns det fortfarande stora klasskillnader kvar, kvinnor och män har inte samma möjligheter, och diskriminering grundat på kön, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning är allvarliga problem. Framtidens välfärd har en viktig uppgift i att bidra till rättvisa och jämlikhet. Det kommer också alltid att finnas stora behov i välfärdstjänsterna som inte kan tillgodoses med teknikens hjälp, som kräver hög fysisk närvaro och personal med särskild kompetens för att tillgodose dessa. Välfärden måste kunna ta hänsyn till att det finns människor som när de behöver stöd och hjälp är utsatta och oförmögna att i den givna situationen fatta egna kloka beslut och göra övervägda val. Det är en svår avvägning som ska hanteras. 5 Investera i kvalitet för framtiden Vi vill prioritera kvalitetssatsningar i välfärdsverksamheterna med fokus på högre kvalitet, tydligare styrning och nationell likvärdighet rätt till inflytande och valfrihet behoven, inte plånboken, ska styra investeringar i kvalitet genom En nationell kvalitetssäkring för likvärdiga villkor Alla medborgare ska ha rätt till god tillgänglighet till offentligt finansierad välfärdsverksamhet och kunna lita på att den håller mycket hög kvalitet. Alla medborgare har rätt att begära god service, respekt och bra bemötande som utgår från att välfärden är i medborgarnas tjänst. Därför ska det finnas kvalitetssystem som innehåller krav på goda resultat i verksamheterna och också krav på alla utförare om bemötande, service, tillgänglighet, väntetider m.m. För att skola, vård och omsorg ska kunna garantera en verksamhet med likvärdiga villkor oavsett vilken kommun eller vilket landsting man bor i, oavsett vilken skola man väljer att gå i eller vilken vårdcentral man väljer att tillhöra, måste kvalitetskraven vara starka och tydliga. Av olika måldokument ska tydligt framgå vilka mål som ska uppnås, hur de ska mätas, följas upp och åtgärdas. Målen ska gå att mäta såväl med kvantitativa som kvalitativa mått. Medborgarna måste kunna lita på att all verksamhet som finansieras via skattemedel är kvalitetssäkrad. Samma höga krav måste ställas på alla utförare och aktörer, såväl privata och kooperativa som offentliga. Kvalitet är en politisk fråga. Politiken måste ta ansvar för målformuleringarna och utifrån dem sätta upp tydliga kvalitetskriterier som alla utförare måste uppfylla för att kunna få driva offentligt finansierad verksamhet. Den tryggheten måste medborgarna känna och kunna lita på att de folkvalda, såväl kommunala som nationella, tar ansvar för. Det är viktigt att det i kommuner och landsting finns strukturer som säkerställer att medborgare som avstår från att göra aktiva val eller som inte kan bli tillgodosedda i sina val ändå garanteras en bra verksamhet av god kvalitet. För att en politik som ger medborgarna valfrihet ska ha något värde måste människor få tillgång till och information om kvalitetsindikatorer, resultat och valmöjligheter. Därför behövs information om vilka som utför de olika tjänsterna och hur de går att kontakta. Vidare måste det även vara möjligt för medborgarna att informera sig om vilka tjänster som erbjuds, vad tjänsterna innehåller och deras kvalitet. Information som beskriver tjänsters innehåll och kvalitet måste vara redovisad på utförarnivå och utformad på ett sådant sätt att den uttrycker likheter och skillnader mellan olika utförare. Brukarinformationen måste bestå av information som belyser både tjänsternas processer, strukturer och resultat samt olika typer av kvalitetsinformation, som exempelvis kvalitetsindikatorer och attityd- och brukarundersökningar. Det krävs såväl kvantitativ som kvalitativ information. För att brukarinformation ska vara funktionell krävs att informationen möjliggör för brukarna att använda denna för olika former av konsekvensbedömningar. För att säkra att medborgare får tillgång till bästa kvalitet och kan göra reella val måste det finnas en övergripande infrastruktur på nationell nivå som garanterar att kommuner och landsting i sina välfärdsverksamheter följer de nationella måldokumenten, att de kan ställa samma krav på alla utförare att följa uppsatta mål, redovisa resultat och kvalitet samt lämna enhetlig information. De berörda statliga myndigheterna bör få ett tydligare uppdrag att medverka till framtagande av den nationella infrastrukturen. Detta arbete bör prioriteras. Vi föreslår att berörda myndigheter får uppdrag enligt nedanstående: bör av regeringen ges utvidgat uppdrag att i samverkan med Kommuner och Landsting utveckla jämförbar kvalitetsinformation på sjukhus-, klinik- och enhetsnivå. I uppdraget bör också ingå att tillhandahålla huvudmännen informationen. i samverkan med Kommuner och Landsting vidta åtgärder för att öka täckningsgraden och tillgängligheten i de nationella kvalitetsregistren. utveckla fler kvalitetsindikatorer inom primärvården och psykiatrin. bör ges utvidgat stöd för att, i samverkan med Kommuner och Landsting, utveckla kvalitetsindikatorer för alla delar av äldreomsorgen. bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att tillhandahålla registerdata på utförarnivå. Förskola, skola och fritids bör av regeringen ges i uppdrag att sammanställa den befintliga information som är relevant för föräldrars och barns val av skola och tillgängliggöra denna. i samverkan med den nya myndigheten tillhandahålla inspektionsrapporter som underlag för kommunernas prioriteringar och för brukarnas val av skola. i samverkan med Kommuner och Landsting utveckla kunskap om utförare samt utveckla jämförbar kvalitetsinformation inom förskolan. Denna information bör tillhandahållas kommunerna. Kvalitetsindikatorerna måste alltid ta hänsyn till socioekonomiska förhållanden och behov. Inför nationell certifiering av hälso- och sjukvårdens verksamheter För att säkerställa att alla offentligt finansierade vårdgivare erbjuder en vård av hög kvalitet och för att garantera att oavsett var man som patient bor och oavsett om vårdgivaren man väljer är offentlig eller privat är man garanterad en vård av hög klass, vill vi införa ett nationellt certifieringssystem för alla offentligt finansierade vårdgivare inom hälso- och sjukvården. Certifieringen ska säkerställa en nationell likvärdig standard och kvalitet och ska kunna ge medborgarna garantier för att all verksamhet som är skattefinansierad uppfyller grundläggande krav på kvalitet. Alla verksamheter ska vara skyldiga att följa de nationella riktlinjer som finns för behandling av olika sjukdomar och evidensbaserade nationella riktlinjer bör utarbetas på fler områden än . Certifieringen ska vara tidsbegränsad och omprövas med jämna mellanrum. Den ska kunna dras in när vårdgivare har brister i vården. För att få certifiering ska vårdgivare visa att vården har hög kvalitet och är evidensbaserad, erbjuder god tillgänglighet, att verksamheten har utbildad personal, kan garantera patientsäkerhet och meddelarskydd för personalen, tillämpar metoder som är nationellt godkända och rekommenderade samt att personalen får tillräcklig kompetensutveckling. Kollektivavtal ska gälla. Krav ska ställas på vårdlokalernas fysiska tillgänglighet för alla. Dessutom ingår i förutsättningarna att vårdgivaren deltar i alla nationella och regionala uppföljningar och utvärderingar som beslutas. Vi vill med dessa insatser styra om statliga och lokala resurser från dagens omfattande efterkontroll till ett system som gör att det ska bli rätt från början. Alla verksamheter ska ha väl fungerande och öppna system för egen kontroll och egen kvalitetsutveckling istället för fler statliga inspektörer och kontrollanter. Utbildningar av dem som ska certifiera verksamheter bör inrättas och certifieringsverksamheten ska finnas ute bland verksamheterna med stark anknytning till och god kännedom om verkliga förhållanden. Vi föreslår att det påbörjas ett arbete för att ta fram ett förslag till kriterier för nationell certifiering, utbildning av certifierare och formerna för införande. Kvalitetssäkring av all offentligt finansierad välfärdsverksamhet Vi vill pröva att gå vidare med liknande modeller för kvalitetssäkring för andra offentligt finansierade verksamheter såsom förskola, skola och äldre- och handikappomsorg. Det skulle möjliggöra en ökad nationell likvärdighet och tydligare kvalitetskrav på alla förskolor, skolor och all omsorgsverksamhet, oavsett huvudman. Att bygga upp en välfungerande kvalitetssäkring i all offentligt finansierad verksamhet kommer att ta tid, men det är viktigt att arbetet prioriteras. Det skulle exempelvis innebära ytterligare garantier för att skattemedel avsedda för förskolan bara kan utgå till verksamheter som har utbildad personal och som följer den nationella läroplanen. Vi vill inte se en utveckling som den regeringen nu väljer med bidrag till barnomsorgsverksamhet utan kvalitetskrav. Det skulle också innebära att en kvalitetsbedömning måste göras innan en ny fristående skola kan starta, om den har förutsättningar att leva upp till de nationella kraven. Men det skulle också ge verktyg för att säkra kvaliteten i kommunala skolor. Det skulle skapa en trygghet att äldre- och handikappomsorgen inte får bedrivas utan att den håller tillräcklig kvalitet. Vi vill att det ska utvecklas bedömningsteam av erfarna praktiker inom området men också kvalificerade personer utifrån som regelbundet besöker verksamheterna och genomför offentliga utfrågningar om kvaliteten i verksamheten. Ett system för kvalitetssäkring ger möjlighet till systematiskt, kvalitetshöjande erfarenhets- och kunskapsutbyte som de politiska beslutsfattarna på olika nivåer får ett underlag för prioriteringar och beslut. Vi föreslår att ett arbete påbörjas för att på nationell nivå kvalitetssäkra offentligt finansierad välfärdsverksamhet. Medborgarna i kommunerna och landstingen där välfärdsverksamheterna bedrivs ska, där det finns alternativ, ha möjlighet att välja. Medborgarna ska garanteras likvärdiga förutsättningar när det gäller service, kvalitet och tillgänglighet. Vi vill därför pröva att inrätta lokala kvalitetskontor för medborgare dit de kan vända sig för att utöva sin medborgarmakt och utkräva politiskt ansvar. Det ska vara enkelt som medborgare både att utnyttja den makt man har och också att som samhällsmedborgare vara med och ta ett ansvar för verksamheten. Här ska alla kunna få information om sina rättigheter, om sina möjligheter att välja såväl inriktning som utförare, kunna påverka och utöva inflytande samt få information om rättigheten att få delge sina synpunkter på verksamheterna. Här ska man få hjälp att rätta till brister och problem. Man ska inte behöva veta vem som har ansvar för de olika verksamheterna för att få hjälp, utan det ska finnas på ett ställe dit man fysiskt kan komma men som också går att nå på webben. Kvalitetskontoren ska arbeta för att alla välfärdsverksamheter med offentlig finansiering aktivt arbetar i medborgarnas tjänst. Medborgarna ska här få veta vilken kvalitet de kan kräva. ska därför politikerna i kommuner och landsting fastställa kvalitetsnivåer och redovisa dessa. Kvalitetskraven ska avse all skattefinansierad verksamhet, oavsett utförare. Verksamheternas kvalitet och resultat ska visas på ett lättöverskådligt och tydligt sätt, redovisas öppet, och stöd i tolkningarna ska tillhandahållas på kvalitetskontoret. Vi ser med stor oro på hur allt större del av välfärdens verksamheter regleras med olika former av rättighetslagstiftning som i sin tur leder till överklaganden och långdragna processer. För att orka klara av att driva sådana rättsprocesser måste man vara stark och uthållig, vilket innebär att de människor som är mest utsatta har svårt att få sina rättigheter tillgodosedda. Kommuner och landsting ger omfattande stöd och råd till sina medborgare. Vi ser kvalitetskontoren som en möjlighet att stärka medborgarens rätt till kvalitet och service utan omfattande rättighetslagstiftning. Om brukarna anser att verksamheten inte håller den kvalitet som utlovats ska de kunna vända sig till sitt kvalitetskontor för att få rättelse. Det ska man kunna göra när något i verksamheten inte fungerar tillfredsställande, när man ser att den personaltäthet som avtalats med en entreprenör inte upprätthålls, när bemötandet upplevs som kränkande eller när verksamheten på andra sätt inte uppfyller de krav man har rätt att ställa på den. På kvalitetskontoret ska man kunna få hjälp med att komma till rätta med bristerna utan att behöva byta utförare eller driva rättsprocesser. På kvalitetskontoren blir politikens ansvar för kvaliteten tydlig. Kvalitetskontoret ska vara ett forum för politikerna i deras dialog med medborgarna. Det finns självklart ett samband mellan resurser och kvalitet, och det är därför lämpligt att politikerna tydligt redovisar sina kvalitetsåtaganden inom ramen för budgeten. Medborgarna bör bjudas in till en gemensam beredning, där Internet kan vara ett verktyg. Här bör alla ha möjlighet att delta med kreativa lösningar och nya förslag. kommuner och landsting har inlett försöksverksamhet med att beskriva kommunernas kvalitet i ett medborgarperspektiv. Detta bör kunna vara en ingång i verksamheten. Kvalitetskontoret ska t.ex. ansvara för att det görs regelbundna undersökningar av kundnöjdhet, ta in servicedeklarationer och hantera klagomål. De ska tillhandahålla information om resultatkvalitet, processkvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Alla som står inför ett val, oavsett om det gäller förskola, skola, vård, äldreboende eller hemtjänst för äldre och funktionshindrade ska ha möjlighet att samtala med en rådgivare som har kunskap om de olika alternativ som finns. Alla brukare i välfärdsverksamheterna ska ha möjlighet till insyn och inflytande i verksamheterna, även de med privata utförare. Utifrån de fastställda kvalitetskraven ska det vara möjligt att påverka verksamheternas innehåll och utförande, t.ex. genom inrättande av styrelser med brukarmajoritet eller föräldraråd på en skola. På kvalitetskontoret ska man kunna få hjälp och stöd till att starta och driva sådana verksamheter i projektform eller på annat sätt. Hos kvalitetskontoret ska alla utförare i välfärdsverksamheterna presentera sina verksamheter på ett sätt som gör det enkelt och överskådligt för medborgarna att läsa och kunna jämföra. Det ska regleras hur presentationerna ska göras och vilka uppgifter som ska finnas med: inriktning, personalstyrka, personalens kompetens osv. Det innebär att utförare som lägger åtskilliga skattepengar på reklamkampanjer istället kan använda dessa till verksamheten. Hit ska också personal i välfärdsverksamheterna kunna vända sig med förslag till kvalitetsförbättringar och också för att påtala brister och missförhållanden på arbetsplatserna utan att riskera att förlora sina jobb. I många kommuner pågår olika former av kvalitetsarbete, och ambitiösa insatser görs för att stödja medborgarna i att utkräva kvalitet. På flera ställen finns s.k. medborgarkontor med delar av den nu föreslagna verksamheten. Erfarenheter från dessa är viktiga att ta med i det fortsatta utvecklingsarbetet. Det kan vara ett sätt att fånga upp arbetet och att utveckla och synliggöra det. Vi vill därför starta med försöksverksamhet där tidigare erfarenheter tas till vara och frågetecken kan ut. Vi föreslår att försöksverksamhet påbörjas i ett antal kommuner för att pröva kvalitetskontor. Dessa ska också medverka i uppbyggnaden av en gemensam webb där övergripande nationella frågor tas upp men där varje lokalt kvalitetskontor har sina egna sidor. Vi avsätter i vårt budgetalternativ 20092011 för detta. Den viktigaste kvalitetsfaktorn är personalen; det behövs fler välfärdsproffs Inget är mer avgörande för kvaliteten i välfärden än de anställdas kunnande och engagemang. Vi har också i starkt engagerade, kunniga och ofta välutbildade anställda. Utan dem hade det aldrig varit möjligt att bygga det svenska folkhemmet. Vi menar dock att vår politik inte har varit tillräcklig för att ge de anställda i välfärden de arbetsvillkor som behövs för hög och jämn kvalitet. Exempelvis bemanningen är otillräcklig i många verksamheter. De anställda besitter också stora kunskaper och erfarenheter som inte alltid tas tillvara och kommer medborgarna till del. Kompetensutveckling och möjligheter till vidareutbildning är inte sällan mindre utbyggt i välfärdssektorn jämfört med andra delar av arbetsmarknaden. Arbetsvillkor, arbetstider och löner måste kunna vara minst lika bra i välfärdens verksamheter. Kvinnodominansen är hög i välfärdsverksamheterna, och detta avspeglar sig ofta i sämre löner, arbetstider och andra villkor. För att kunna utjämna skillnaderna behövs medvetna jämställdhetssatsningar. Allt detta är utmaningar , men de blir än mer tydliga när vi blickar framåt. Inom flera centrala välfärdsområden som skolan, vården och omsorgen skedde stora nyrekryteringar . Många kom från högskolan, andra hade kortare utbildning men har efter ett yrkesliv skaffat sig ovärderlig kompetens. går många av välfärdsarbetarna i pension. Kommunerna och landstingen måste klara att ersätta den kompetensen och det i ett läge då medborgarna ställer än högre krav på kvalitet, tillgänglighet och service.