ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ju327 · 2008-10-02 00:00:00 — Tortyr brott enligt svensk lag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lagstiftning mot tortyr. Svensk rätt saknar särskilda bestämmelser om brott mot mänskligheten, exempelvis tortyr. Även om tortyr och andra brott mot mänskligheten utgör allvarliga brott enligt svensk lag med tillämpning av straffbestämmelser om mord, misshandel, olaga tvång, människorov och våldtäkt är det inte tillfredsställande. För att exemplifiera: Det är tänkbart att domstolar skulle välja en strängare påföljd och utdöma ett större skadestånd till målsägande om en tilltalad döms för tortyr som brott mot mänskligheten i stället för grov misshandel. Att tortyr inte uttryckligen är ett brott i den svenska lagstiftningen, liksom avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr och vaga krav på kompensation för tortyrkränkningar, visar på brister i både innehållet och rättstillämpningen. Justitieminister har i ett svar på en fråga meddelat att regeringen inte ser något mervärde i att ska införa ett särskilt tortyrbrott i lagstiftningen. bör vara ett föregångsland när det gäller tillvaratagandet av mänskliga rättigheter. Det är viktigt att tortyr inte sammanblandas med andra typer av brott. Det är ett brott som förtjänar en egen plats i svensk lagstiftning eftersom det handlar om ett medvetet, systematiskt och strategiskt bruk av våld. måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna.
mot · GW02Ju328 · 2008-10-03 00:00:00 — Böter till utländska fordonsförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om indrivning av böter och avgifter från utländska fordonsförare och åkerier. Den ökande internationella lastbilstrafiken har på olika sätt gett negativa effekter när det gäller brott mot trafiklagstiftningen och överlast. har möjligheterna att ta ut avgifter för överlastavgifter av den internationella lastbilstrafiken förbättrats något. I de fall svensk polis konstaterar överträdelse begången av utländsk förare utfärdas ett bötes- eller betalningsföreläggande. Enligt fungerar lagändringen ganska väl när det gäller avgiftsfrågan om överlastning mot utländska trafikanter. Men trots detta finns det fortfarande kryphål i lagen. När det gäller påföljdssystemen i andra trafikbrott är möjligheterna att få in böterna fortfarande starkt begränsade. vill polisen även att man tar nästa steg med att förstärka möjligheterna att få in avgifter och böter för andra trafikförseelser som utländska trafikanter begår. Det som bland annat saknas är indrivningsavtal med övriga europeiska länder vad gäller böter och överviktsavgifter. Enligt uppgift så har polisen i andra EU-länder möjlighet att hålla kvar fordonet på plats tills betalning skett och eventuella brister åtgärdats. Enligt den svenska lagstiftningen så finns denna möjlighet rent teoretiskt men praktiseras inte. Det innebär att åklagare beslutar att fordonet ska tas i förvar vilket resulterar i en omfattande process som gör att denna möjlighet sällan används. Att polisen ges möjlighet att besluta att fordonet hålls kvar till dess att böter eller överviktsavgifter är betalda är av stor vikt för upprätthållande av respekten för svensk lagstiftning även hos utländska förare samt för att uppnå en likvärdig behandling av svenska och utländska förare och åkeriägare.
mot · GW02Ju329 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättshjälp, rättsskydd och den enskildes möjlighet till likhet inför lagen. Att alla i praktiken har en likvärdig rätt till laglig prövning i domstol är grundläggande och fundamental för ett fungerande rättssystem. Om så icke är fallet urholkas rättssamhället och det som är en formell rätt blir i praktiken enbart en stolt deklaration som inte har en fungerande praktik att falla tillbaka på. Från detta perspektiv är inte det nuvarande systemet med rättshjälp och rättsskyddsförsäkringar tillfyllest. Den statliga rättshjälpens betydelse är starkt nedtonad och omfattar i praktiken endast ett fåtal fall, då företrädesvis familjerättsliga ärenden. Rättshjälp kan beviljas endast då rättsskyddsförsäkring inte kan tecknas. Den som glömt att teckna rättsskyddsförsäkring kan inte nyttja rättshjälp. Rättsskyddsförsäkringen ingår som ett moment i bl.a. hemförsäkringen, trafikförsäkringen och företagsförsäkringar. Försäkringsbeloppet motsvarar hos de flesta försäkringsbolag , alternativt tre basbelopp, dvs. Självrisken motsvarar av detta belopp. För att rättsskydd ska beviljas måste tvisten kunna prövas i allmän domstol. Däremot täcker den inte andra typer av tvister, exempelvis sådana som avgörs i förvaltningsdomstolarna. Nivån på försäkringsbeloppet gör det i praktiken omöjligt för många att få sin sak rättvist prövad i domstol. Men också det förhållandet att vissa grupper inte tecknat hemförsäkring visar systemets ihålighet. I samband med att rättsskyddsförsäkringen fick sin nuvarande roll gjordes en undersökning av vilka grupper som saknade hemförsäkring. Det visade sig oftast vara låginkomsttagare, invandrare, hyresgäster och andra grupper med en svagare ekonomisk position än genomsnittet. Det praktiska utfallet av ett rättsskydd motsvarande är att det inte ens täcker kostnaderna för en tvist i första instans. Vinner den enskilde i tingsrätten och försäkringsbolaget överklagar till hovrätten är risken stor för att den enskilde av ekonomiska skäl ej vågar fullfölja en rättslig prövning. Om den enskilde vinner i tingsrätten och hovrätten men förlorar i får han eller hon betala rättegångskostnaderna i alla tre instanserna. Bristerna i dagens system är uppenbara. En översyn av den statliga rättshjälpen och rättsskyddsförsäkringarnas roll och funktion är därför nödvändig. Som en del i en utvärdering av rättshjälpslagen ingår nu ett moment där den statliga rättshjälpen i förhållande till privata rättsskyddsförsäkringar ska ses över. Men av avgörande betydelse är att detta också resulterar i skarpa förslag som garanterar alla, även i praktiken, en möjlighet till likhet inför lagen. Enligt artikel 6 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga fri- och rättigheterna och grundläggande friheterna framgår att var och en skall ha rätt till en rättvis rättegång. Som rättshjälpen och rättsskyddet är utformat saknar en stor grupp medborgare möjligheten att i domstol anlita advokat eller annat biträde för att i domstol effektivt hävda sin rätt. Detta är definitivt oacceptabelt och behöver åtgärdas.
mot · GW02Ju330 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning om hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vidareutbildning om hatbrott. Trots att i många avseenden är ett öppet och tolerant samhälle så fortsätter anmälningar om hatbrott mot homo-, bi- och transpersoner, HBT-personer, att öka. Ökningen anses bero delvis på att fler vågar och orkar göra en anmälan, delvis på att antalet hatbrott också ökat i faktisk mening. Vid gjordes flera anmälningar om hatbrott. ingår hatbrott som en del av den ordinarie polisutbildningen. Hatbrott är ett brott som lagstiftarna ansett som särskilt allvarligt. Med hatbrott avses att brott begåtts med motiv att kränka någon på grund av ras, hudfärg, nationalitet, etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, och att det kan straffas hårdare än brott utan kränkningsmotiv. Då en betydande majoritet av landets poliser är anställda saknar stora delar av dagens poliskår kunskaper i hatbrott. Risken är därmed stor att brott som lagstiftaren ser mycket allvarligt på inte upptäcks vid en utredning. I har hatbrott som riktas mot HBT-personer uppmärksammats utifrån att man har en mycket större medvetenhet om hatbrott än i många andra län. Genom inrättandet av en hatbrottsjour har man både kompetens och resurser att aktivt upptäcka och utreda misstänkta hatbrott. , länspolismästare i , har på många olika sätt visat ett stort engagemang i frågan. Däremot så kan man inte alltid se att andra ledande företrädare för andra länspolismyndigheter visat samma engagemang. Det kan till och med vara så att man inte uppfattar att det förekommer hatbrott i särskilt stor utsträckning, och man därför har svårt att motivera vidareutbildning i frågan. Till följd av brist på utbildning missar polisen att uppmärksamma att det rör sig om ett hatbrott med homofobiskt motiv. och fick regleringsbrev i uppdrag att säkerställa att hatbrottsmotiv identifieras och utreds vid utredningar om brott där det kan finnas ett sådant motiv. Uppdraget har redovisats i samband med årsredovisningarna . Av redovisningen framgår bland annat att och har bedrivit ett aktivt arbete med att vidareutbilda personalen i hanteringen av hatbrott. Men dessvärre visar det sig att efterfrågan på vidareutbildning i hatbrott är så låg att man tvingas ställa in kurser. borde därför via sitt regleringsbrev få i uppdrag att vidta åtgärder för att öka samtliga polisers kompetens och förmåga att förebygga, upptäcka och utreda hatbrott. Detta för att säkerställa möjlighet till hatbrottsutbildning för de poliser som saknar denna kompetens. Dessutom behöver vidareutbildning i ämnet finnas med som en prioriterad fråga. i (s)
mot · GW02Ju331 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur begreppet grov oaktsam våldtäkt kan införas i sexualbrottslagen. har vi en ny sexualbrottslag. Förändringar som gjordes, innebar att man i lagen utvidgade våldtäktsbestämmelsen, vilket inneburit att fler gärningar kom att bedömas som våldtäkt. Ett exempel på en sådan gärning kan vara när en kraftigt berusad kvinna utnyttjas sexuellt, utan att våld eller hot förekommit. Och om flera gärningsmän deltagit i ett övergrepp innebär det att våldtäkten kan bedömas som grov. Förändringarna av lagen har varit mycket välkomna och mottogs med stor glädje av flera grupper som jobbat med våldsutsatta kvinnor. förekommer det fall där åtal inte väckts, alternativt där åtalet om våldtäkt ogillats. Trots de förändringar och den skärpning av lagen som skett har ändå män kunnat dölja sig bakom påståendet om frivillighet och därmed sluppit straff för något som den utsatta kvinnan betraktat som ett övergrepp. Om det är så att män kan komma undan åtal och/eller straff för en handling genom att påstå att de trodde att kvinnan ville är det uppenbart att det behövs förändringar. När det gäller sexualbrottslagen anser vi därför att det behöver införas ett nytt begrepp i lagen: grov oaktsam våldtäkt. Själva kärnan i tillämpningen av begreppet grov oaktsam våldtäkt är att utgå från hur en normalt aktsam man skulle agera i en liknande situation. Vi menar att ett viktigt skäl till denna lagförändring är den signal som kriminaliseringen skulle innebära. Som lagstiftare skulle vi stå bakom uppfattningen att det inte är acceptabelt att bara skylla ifrån sig med att man inte förstod att hon inte ville. Och eftersom det är skuldkravet som sänks, och inte beviskravet, skall det fortfarande visas utom rimligt tvivel att gärningsmannen uppfyller både objektiva och subjektiva rekvisit som krävs för straffbarhet. Och vad som är viktigt att poängtera är att det handlar om ett nödvändigt tillägg men inte en försvagning av våldtäktsbegreppet. I lagstiftade man om grov oaktsam våldtäkt 2000. Detta gjordes efter en omfattande utredning och en lång politisk debatt om våld mot kvinnor och rättssäkerhet i sexualbrott.
mot · GW02Ju334 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att polisen får en optimal möjlighet att lösa sina uppgifter i . Turerna kring polisens helikopter i har varit många. 2007 granskade , , polisflyget och utredarna fastslog att den då befintliga helikoptern inte utnyttjades optimalt. En utredning av polisflyget har bland annat kommit fram till slutsatserna att en helikopter bör baseras i , att helikoptrarna ska användas mer vid bekämpning av vardagsbrott men också sättas in mot den organiserade brottsligheten. En ny helikopter måste införskaffas, en stor modell för transportering av . Enligt utredaren bör också svensk polis se på hur har organiserat helikopterverksamheten. En annan faktor är att en helikopter också gör stor nytta vid exempelvis rån. Sedan helikopterverksamheten flyttades från har Skånepolisen fått begära helikopterstöd via , vilket har inneburit klart längre tidsgränser för när helikoptern kan vara på uppdrag. Med två timmars flygtid till plus tankning innan den kan gå ut i tjänst gör att tiden innan polisen kan använda helikoptern i polisverksamheten blir orimligt lång. Trots slutsatserna i utredningen är det inte säkert att baseringen i återupprättas. Regeringen måste säkerställa att polisen får en optimal förmåga att lösa sina uppgifter i . i (s)
mot · GW02Ju335 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra straffsatsen från bötesstraff till dagsböter vid hastighetsöverträdelser. I dagens samhälle med ökade klyftor slår bötesbeloppen vid hastighetsöverträdelser orättvist mellan olika människor. För vissa är bötesbeloppen verkligen avskräckande medan andra kallt kan kalkylera med att utsätta andra trafikanter för livsfara. Hastighetsbegränsningen är en del av nollvisionen och till för att rädda liv men också en viktig del i att minska utsläppen. Om alla trafikanter respekterar hastighetsgränserna kan nära 150 liv räddas och koldioxidutsläppen minskas med , vilket motsvarar utsläppen från 240 000 personbilar. Restiderna påverkas endast marginellt. Jag anser att allvarliga trafikförseelser som hastighetsöverträdelser borde ge inkomstbaserade böter eftersom en del av vårt rättssystem faktiskt bygger på att ha ett allmänpreventivt syfte. Det nuvarande systemet med fastställda böter slår orimligt hårt mot låginkomsttagare, medan de med de högsta inkomsterna kan strunta i vad det kostar. Med en månadsinkomst på blir lägsta boten av månadslönen. För den som har blir boten . Jag anser att regeringen bör ta initiativ till att ändra bötesstraff vid hastighetsöverträdelser från fasta bötesbelopp till dagsböter.
mot · GW02Ju337 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Länsrätten i ska kvarstå. har på uppdrag från regeringen genomfört en utredning av länsrättsorganisationen och lämnat förslag till en ny organisation. Utredningen innehåller förslag om sammanslagningar och nya placeringar av länsrätterna. Antalet länsrätter ska minskas från dagens 23 till 10. När bildades fastslogs att länsrätten i skulle kvarstå. Regeringen utlovade även att skulle bli ett rätts- och förvaltningscentrum i det nya länet. Denna utfästelse var en förutsättning för kommuns positiva inställning till den nya regionbildningen. Länsrätten i bör få sin domkrets utökad för att uppfylla löftet om att skulle bli ett rättscentrum. Domkretsen kan utökas med domkrets för att på så sätt skapa det geografiska underlag som utredningen ställer krav på. Länsrätten i blir då en domstol som motsvarar kraven på korta handläggningstider, god rekrytering, specialisering och en stark beredningsorganisation. Vi anser att Länsrätten i väl uppfyller utredningens krav och därmed bör placeringen kvarstå.
mot · GW02Ju338 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett åtgärdsprogram mot organiserad brottslighet. Regelverk har skärpts och de rättsvårdande myndigheterna har förstärkt sina insatser mot den organiserade brottsligheten. Men det har uppenbarligen inte varit tillräckligt, vilket har framgått , inte minst i mitt län, . , och har drabbats av de kriminella gängens strider och framfart i övrigt. En del kriminella uppträder helt öppet. De markerar sin närvaro med både klädsel och skyltar. De utmanar och provocerar både allmänhet och polis och andra rättsvårdande myndigheter. Inte minst därför måste de bekämpas kraftfullt. Åtgärder har vidtagits men mer måste göras. Det går, det visar bland annat erfarenheter från andra länder. Bland de hårdaste lagarna finns i , där man vad jag förstår har förbjudit vissa typer av kriminella gäng. I vårt grannland inleddes operation . Syftet var att mobilisera samhällets alla resurser för att göra tillvaron så svår som möjligt för framför allt mc-gängen. Erfarenheterna är så här långt positiva. Människors tilltro till rättssamhället kräver ytterligare insatser mot den organiserade brottsligheten. Det är önskvärt med en bred parlamentarisk samsyn om åtgärderna mot den organiserade brottsligheten. Mot denna bakgrund är det angeläget med ett i brett förankrat åtgärdsprogram mot denna brottslighet.
mot · GW02Ju339 · 2008-10-01 00:00:00 — Tingsrätt med dömande verksamhet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i ska vara kansliort och ha dömande verksamhet. Tingsrätten i ska stängas och verksamheten ska flyttas. Det har varit en ständigt återkommande rubrik i medierna , inte minst . har fått mycket uppmärksamhet i medierna för de höga brottstal man har och även för olika enskilda händelser av brottskaraktär. Ungdomsbrottsligheten har också varit omskriven, och det görs stora insatser , där tingsrätten spelar en stor och avgörande roll. Genom att man snabbt identifierar personer som gör brottsliga handlingar, utreder brott och att det därefter snabbt kommer upp i tingsrätten skapas en förebyggande effekt som har visat sig mycket positiv. Att ha en snabb och effektiv handläggning gör att även andra insatser fortare kan sättas in. , närmre bestämt , beslutade i betänkande 2007/08:JuU19 att dömande verksamhet bör fortsätta i . I den debatt som följde var det egentligen bara ett ord som debatterades, nämligen att ordet bör borde bytas mot skall. kan vi motionärer konstatera att dömande verksamhet i i stort sett upphört, lagmannen har inget intresse av att bibehålla verksamheten i . I skrivelse 2007/08:117 skriver regeringen i sin bedömning: bör även fortsättningsvis ha kansli i . Vidare skriver regeringen: Flerortsmodellen bör behållas endast om det är påkallat av speciella omständigheter i det enskilda fallet. I finns en särskild problematik bestående framför allt i hög kriminalitet. Det har därför inletts separata satsningar, särskilt på polisens område, för att lösa problemen. Med hänsyn till den särskilda situationen i var det regeringens uppfattning i skrivelse 2007/08:117 att även fortsättningsvis bör ha kansli i . Det går inte att ta miste på vad regeringen avsåg med sin skrivning, och därför yrkar vi på att på grund av sina speciella omständigheter ska vara kansliort åt och ha dömande verksamhet.
mot · GW02Ju341 · 2008-10-02 00:00:00 — Ökat samarbete mellan tull och polis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att ge bättre förutsättningar för våra myndigheter inom tull och polis att samarbeta. Som statlig myndighet, strategiskt placerad utmed gräns, är tullen satt att övervaka våra gränser så att inte varor som narkotika, vapen, alkohol m.m. olagligt förs in eller ut ur . Bekämpning av narkotikasmuggling, trafficking, storskalig alkohol- och tobakssmuggling samt ekonomisk brottslighet är områden vi prioriterar högt. För att bedriva en effektiv bekämpning av brottsligheten är vi beroende av allmänhetens och företagens hjälp. De samarbetar nära även med andra myndigheter. Tullen skall alltid stå till allmänhetens förfogande för att hjälpa dig som privatperson med vad du får föra med dig när du reser in eller ut ur . Genom medlemskap i är svenska en del av en europeisk tullunion. Det innebär att medlemsstaterna har en gemensam tullagstiftning och tulltaxa. Utöver samarbete med övriga medlemsländer ingår vi i ett omfattande internationellt samarbete för att förebygga och bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. När det gäller bl.a. narkotikainförseln är det viktigt att vi har en tull som har resurser och att polisen och tullen ges bästa förutsättningar att ta tillvara alla möjligheter till samarbete.
mot · GW02Ju342 · 2008-10-03 00:00:00 — Preskriptionstiden för grov fridskränkning eller grov misshandel av barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja preskriptionstiden för grov fridskränkning eller grov misshandel av barn. Faktum är att många brottsoffer först när hon eller han blivit myndig vågar och orkar göra en anmälan om något som kanske skett . Många barn som växer upp med ständig misshandel har ibland lika svårt att berätta om detta som barn som utsatts för sexuella övergrepp. förändrades preskriptionstiden för sexuella övergrepp, vilket innebär att preskriptionstiden börjar löpa först när en målsägande är myndig. Att det finns barn som blivit utsatta för slag, sparkar och psykisk misshandel är något som vi kan läsa om i medierna. Men fortfarande finns det barn som varit utsatta för grov fridskränkning eller grov misshandel, men där ingen anat något och där ingen anmälan gjorts. Där barnen varit ensamma i sin utsatthet, ingen vuxen vågat fråga eller ingripa, kan det ta innan man klarar av att anmäla brottet. Därför borde preskriptionstiden för grov fridskränkning eller grov misshandel av barn inte börja löpa förrän den tidpunkt då brottsoffret/målsäganden fyller eller skulle ha fyllt .
mot · GW02Ju345 · 2008-10-02 00:00:00 — Böter för utomnordiska yrkesförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade möjligheter att utkräva böter av utomnordiska lastbilsförare. Utländska åkerier tar allt större marknadsandelar i . Enligt den senaste mätningen som och genomfört så framgick det att andelen utländska aktörer på de stora vägarna låg på drygt 40procent. Därmed är det av största vikt att vi har ett regelverk på plats som utan undantag säkerställer samma villkor för åkerier och dess förare oberoende av nationstillhörighet. Åkerinäringen är omgärdad av ett komplicerat straffrättsligt regelverk. Det prioriterade syftet med detta är att garantera en sund konkurrens mellan aktörerna inom vägtransportsektorn, se till att det råder en bra miljö sett från trafiksäkerhetssynpunkt samt att det upprätthålls en socialt godtagbar situation för yrkestrafikanter. Vid kontinuerlig efterlevnad av detta regelverk så uppnås en nivå som sammantaget säkerställer en kvalitetsmässigt acceptabel situation för aktörer inom tranportsektorn. Problemet är att det finns luckor i detta regelverk vad det gäller påföljder vid lagöverträdelse som skyndsamt bör åtgärdas. Ett exempel på att åkerier ej registrerade i agerar på andra villkor än nationella åkerier är det faktum att det inte finns ett godtagbart system som säkerställer att bötesbelopp ålagda förare från utomnordiska länder drivs in. I praktiken så är det fritt fram för en utomnordisk förare att slänga sin böteslapp då en förseelse begås i . Regering och riksdag har genomfört beslut som skall öka laglydigheten i trafiken och åkerinäringen. Via fördubblade bötesbelopp skickas en signal som förväntas ge en ökad preventiv effekt. Denna åtgärd blir dock inte effektiv då den enbart drabbar de svenska åkerierna. Om full effekt eftersträvas så krävs ett effektivt ramverk som genererar en träffsäker indrivning av bötesbelopp. tillkom rambeslut /214/RIF om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på bötesstraff. Detta beslut har ännu inte verkställts. Om inte gällande regler uppfattas som verkningsfulla urholkas legitimiteten, vilket kan leda till bristande acceptans, och konsekvensen blir att fler aktörer väljer att nonchalera gällande bestämmelser. Därför är det viktigt att ärendet skyndsamt resulterar i ett beslut.