ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Kr328 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas en nationell samordningsfunktion i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges en samordnande roll för ungdomars problem med ekonomi och överskuldsättning. En undersökning gjord av och visar att ungdomar i åldern har en sämre ekonomisk standard och ekonomisk utveckling än andra grupper i vårt land. Studien visar även att antalet ungdomar med stora skulder ökar och det är djupt oroande. Den som är satt i skuld är inte fri. Under regeringen första år ökade antalet ansökningar om betalningsförelägganden för obetalda skulder bland ungdomar. Ökningen är mer än dubbelt så stor som för övriga grupper och särskilt oroande är att gruppen 18 till 19-åringar ökar mest. Anledningen är att ungdomar får allt svårare att komma in på både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden . Ungdomar tvingas ofta att bo dyrt i andra eller tredjehand och får ofta bara tidsbegränsade arbeten. Den dåliga ekonomin leder till en negativ spiral som är svår att bryta. Därtill kommer en brutal marknad som med offensiv marknadsföring leder ungdomar in i ett lånat liv, med en köpt livsstil. saknas en samlad politik för det växande problemet med överskuldsättning. Mot den bakgrunden bör uppmana regeringen att inrätta en nationell samordningsfunktion i , med uppgiften att utarbeta en handlingsplan kring skuldsättning med prioriterade insatser för ungdomar, samt att ges en samordnande roll för ungdomars problem med ekonomi och överskuldsättning.
mot · GW02Kr331 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur ett bättre utbud av teckenspråksböcker, i första hand barn- och ungdomsböcker, kan komma till stånd. Döva och hörselskadade barn och ungdomar borde ha samma rätt till litteratur på sina villkor som andra barn och ungdomar i samhället. Språket har stor betydelse för både identitetsutveckling och lärande. Alla barn borde ha rätt till sagor och berättelser på sitt språk. Teckenspråk har de allra flesta döva och hörselskadade som sitt hemspråk. Vikten av sagoläsning, berättande, språklekar och egen läsning av litteratur för språkutvecklingen poängteras ofta. Till exempel så finns böcker översatta till i stort sett alla världens språk. Men att få tag på sagoböcker av på teckenspråk är näst intill omöjligt. Av den anledningen bör en översyn göras för att se hur ett bättre utbud av teckenspråksböcker, i första hand barn- och ungdomsböcker, kan komma till stånd. Per Lodenius (c)
mot · GW02Kr334 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de statliga bidragen till kyrkan och . är fristående från staten men erhåller ekonomiskt stöd från staten för sin verksamhet. Stödet kan till viss del vara motiverat av bland annat kulturhistoriska skäl i syfte att bevara byggnader och andra kulturskatter. Trots det statliga stödet råder inom ett stort antal församlingar svårigheter att hålla sig inom budgetramarna. Inom en del församlingar har detta lett till att man aktivt försöker hitta alternativa och kreativa intäktskällor. Exempel på detta är bland annat begravningsbyråer och floriströrelser, det vill säga ren affärsverksamhet. Eftersom erhåller statligt stöd är affärsverksamheten problematisk enär detta kan innebära att privata näringsidkare får en konkurrensnackdel jämfört med kyrkan. På de marknader där och de affärsdrivande församlingarna verkar, innebär det att marknadsprissättningen påverkas på så sätt att gynnas genom att kunna ha lägre kostnader. Detta kan strida mot . bör omfattas av samma regler som gäller annan verksamhet som erhåller statliga bidrag för sin verksamhet och avveckla sidoverksamheter som kan betraktas befinna sig i gråzonen för kyrklig verksamhet. Därför bör regeringen granska hur dessa bidrag utbetalas och se över huruvida detta kan ske med hänsyn till .
mot · GW02Kr336 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om etablering av ett internationellt kasino i . När regeringen tog beslut om de första etableringarna av internationella kasinon i fanns inte med på kartan, trots att en etablering i hade tydliga fördelar. har den nuvarande verksamheten utvärderats och då är det för regeringen att ta nya kliv i etableringen av ytterligare kasinon. För att tydliggöra fördelarna med gäller samma förutsättningar som förut. Det handlar om ett upptagningsområde som i befolkningsmängd motsvarar . Lokaler står redan i stort sett klara för att ta emot en sådan verksamhet. I jämförelse med ter sig också Piteåkonceptet något annorlunda. Kasinot i skall ingå i en helhetssatsning på besöksnäring och turism. är ett känt varumärke. Detta skall stärkas med ett tillskott av det ett internationellt kasino kan bidra med. Det gör att konceptet inte helt och fullt liknar de koncept som regeringen har fattat beslut om. I väntan på regeringens ställningstagande om ytterligare kasinon kan man också se att en etablering i får en betydligt snabbare start och utvärderingsfas än de etableringar som är igång. När lokalerna står klara spar man en massa tid. I verksamheter som turism och besöksnäring är tid ett ekonomiskt viktigt begrepp. Det vore därför ett väl avvägt val av regeringen att också testa ett internationellt kasino i en helt annan miljö än den i exempelvis . Därför anser jag att en fortsättning av etableringen av internationella kasinon i bör inräkna som en given etableringsort.
mot · GW02Kr338 · 2008-10-06 00:00:00 — Investera i kulturell kreativitet och innovation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturell kreativitet och innovation och om att ta tillvara kulturarbetarnas kompetens. Kulturen spelar en viktig roll för välfärd och tillväxt med betoning på allt från hälsa, arbetsmiljö, boendemiljö, kompetensutveckling, produktutveckling och företagande. Ett nära samarbete mellan kultur/konst och samhälle stimulerar till nytänkande och öppnar upp för reflektion och annorlunda lösningar. Det är en samhällsvinst att ta tillvara kulturarbetarnas kunskap, kompetens och kreativitet. En modell att ta tillvara, utveckla och sprida inom hela kulturområdet är Konstfrämjandets Skissprojekt, Samtidskonstnärer i samtidssamhället. Syftet är att nå ut med kulturkonst till en bred publik i alla åldrar, att ta tillvara konstnärernas kompetens, att skapa nya arenor för konstnärerna (skapa nya jobb), att utveckla arbetsmiljön, minska ohälsan och att verka gränsöverskridande. Konstfrämjandet fungerar som en plattform som stärker konstnärerna i deras konstnärskap, samt fungerar som en förmedlande länk till olika intressenter som betalar konstnärerna en lön för utfört konstnärligt arbete. Här skapas ett antal nya arbetsplatser för bildkonstnärer, den grupp som har det svårast på arbetsmarknaden. Projekt som finansierats av tidigare löntagarfondspengar upphör /2009. Utvecklingsmedlen har varit av stor betydelse för att utveckla och pröva nya metoder för kulturell utveckling på olika platser i landet. Spännande och nytänkande projekt måste även framöver ha möjlighet att få samhällets stöd.
mot · GW02Kr339 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fredsarbetet på de statliga museerna. har haft av fred. I internationella sammanhang uppfattas detta som något fullständigt unikt. Särskilt i konfliktområden kan detta ge människor en strimma av hopp: att fred också ska kunna bli möjligt i deras eget land, i deras egen region. Och hur kan efter 2014 befästa freden . En politik för förebyggande av väpnad konflikt Väpnade konflikter är det allvarligaste hindret för utveckling i många länder, enligt politik för global utveckling (PGU, 2003). Svensk utvecklingspolitik ska innefatta alla skeden i konflikthantering. riksdag har också beslutat att tonvikten i arbetet bör ligga på de två första stegen i en konflikthanteringsprocess och bidra till att konflikterna hanteras så att våldsanvändning och mänskligt lidande kan undvikas. Här bör de största ansträngningarna göras. bör också gå i fronten för förebyggande: Den roll kan och bör ta på sig, tillsammans med andra likasinnade, är att vara konstruktivt pådrivande för att ett konfliktförebyggande perspektiv successivt skall genomsyra politiken (En säkerhetsordning för 2000-talet, bet. 2000/01:UU4). De flesta konflikter är nu efter 1989 inom stater, inte mellan stater. Detta innebär bl.a. att det civila samhällets organisationer har mycket större möjligheter att bidra till arbetet med att analysera grundorsaker och metodiskt bearbeta och lösa upp konflikter, innan de resulterar i väpnat våld. Både när det gäller konflikter mellan stater och inom stater är nyckeln att utrusta stater och samhällen för att klara av sina egna konflikter med fredliga medel. I om förebyggande av väpnad konflikt 2006 efterlyser FN:s dåvarande generalsekreterare, , lokala och nationella resurser för förebyggande med syftet att främja inhemska, självbärande infrastrukturer för fred i ett samarbete mellan regering och det civila samhället (A/60/891, 2006). Fredsarbetet på landets museer En satsning på fredsarbetet bör ses som en sådan nationell resurs för förebyggande. Gjorda erfarenheter bör givetvis tas till vara i det fortsatta arbetet för att skapa förutsättningar för ett framgångsrikt och resursstarkt fredsarbete på de statliga museerna. Fredsarbetet på museerna skall till sin karaktär arbeta aktivt, erbjuda kunskaper, visa på möjligheter att arbeta för demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet och ge inspiration att bjuda motstånd mot våldet och bidra till en rimligare värld. Fredsarbetet skall visa på och stärka sambanden mellan lokala initiativ och verksamheter för en fredskultur och politiken för förebyggande av väpnat våld. En av de viktigaste målgrupperna här och i museets övriga verksamhet är barn och ungdom. Museet kan ingå i den redan befintliga strukturen av museum. Och verksamhet ska inte heller vara begränsat till en byggnad utan kunna verka i samverkan med lokala aktörer i , i och internationellt. Samverkan med motsvarande museum i andra länder skulle förstärka ett sådant arbete.
mot · GW02Kr341 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturens roll i och andra regioner för attraktivitet och fler jobb. Inriktningen på kulturverksamheten i en region utgör ofta ett avgörande mått på attraktivitet när människor väljer bostad, arbete eller besök. Det finns studier som visar samband mellan regioner med kraftfulla satsningar inom kulturområdet och stark ekonomisk tillväxt. Det är därför viktigt att utforma strategier för utvecklingen av kulturella näringar. Många västeuroperiska länder har nationella strategier för utvecklingen av kulturella näringar. har ingen sådan. bör tillkännage för regeringen att en sådan nationell strategi tas fram. På regional och lokal nivå utvecklas däremot strategier. Så är det t.ex. i . Fler regioner har identifierat kulturen som en viktig utvecklingsfaktor vad gäller den egna regionens attraktionskraft, företagslokaliseringar, turism och i slutändan strategiskt viktigt för att öka sysselsättningen och tillväxten. Det finns ett stort behov att synkronisera de regionala strategierna med en nationell sådan för att uppnå största möjliga effekt. Regeringen bör ta initiativ för att utforma en nationell strategi för utveckling av kulturella näringar som bygger på gemensamma insatser i de regionala strategierna.
mot · GW02Kr343 · 2008-10-02 00:00:00 — Kultur som en del av vården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur som en del av vården. Människor utsätts för mycket stress och press både i hemmet och på arbetet, ledande till såväl kroppsliga som psykiska konsekvenser och sjukdomstillstånd. Den psykiska ohälsan ökar, inte minst hos barn och ungdomar. Kulturen kan vara ett sätt att få ro och vila i en stressad värld. Kulturen kan bli en oas dit människor kan komma för att få kraft för att orka med vardagen och för att må bättre. Betydelsen av kultur både förebyggande för den allmänna folkhälsan och i direkta vårdsituationer blir alltmer uppmärksammad. Människors välbefinnande påverkas av miljön de vistas i. I sjukvården bör därför kultur finnas överallt och vara ett naturligt inslag i byggplaneringen. Att fylla vårdmiljön med såväl stora som små konstverk, i allmänna utrymmen och i patienternas rum, är en underskattad metod att påskynda tillfrisknandet. Att beskåda ett konstverk man ligger sjuk eller genomgår en behandling kan skapa ett lugn som inte ska underskattas. Detta är inga svåra saker att åstadkomma men lätta att glömma bort. Många sjukhus och andra vårdinrättningar intresserar sig numera för kulturens möjligheter att påverka patienternas hälsa. Såväl den nära kulturen, i form av böcker, konst och musik, som den yttre sjukhusmiljön, i form av arkitektur och inredning, påverkar patienter och personal. De flesta konstformer manar till kommunikation och eftertanke, vilket verkar stimulerande för alla människor som befinner sig i sjukhusmiljön. Musikens kraft för oss människor är fantastisk. De flesta av oss vet vilken effekt musik kan ha för att skapa lugn och inre ro i en stressad vardag, men också vad musik kan betyda för vårt humör när vi är trötta efter jobbet. Musik kan väcka känslor och minnen till liv. Det bör ske en förändring så att alla patienter som så önskar kan ges möjlighet att lyssna på musik. Möjlighet att lyssna på musik kan betyda oerhört mycket för det allmänna välbefinnandet och resultatet av behandlingen. Kulturella aktiviteter är också förknippade med ett starkare socialt stöd och nätverk, och dessa faktorer minskar betydligt risken för utveckling av kroniska smärttillstånd enligt forskning på befolkningen i . har vårdbranschen sett med skepsis på alternativa vårdmetoder. Det är därför glädjande att fler och fler öppnar ögonen för kulturens samband med hälsan. Att ge fler tillgång till kultur kommer i första hand att förebygga ohälsa, och förhoppningsvis även verka positivt för fler människor i läkeprocessen.
mot · GW02Kr345 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda på vilket sätt Internet kan bli tryggare genom att Internetanvändare ska kunna erbjudas stöd i form av t.ex. jourhavande psykolog. Unga flickor som tar livet av sig för att nakenbilder på dem lagts ut på nätet, självmordssajter som leder till självmord och våld på nätet som triggar unga män till att begå grovt våld i verkligheten det är bara några av de händelser vi kunnat ta del av . Internet är fantastiskt men inte bara positivt. Det är en viktig insikt. Att hantera den mörkare sidan av Internet är en grannlaga men viktig uppgift för samhället. Det går inte längre att nonchalera att inte alla människor är psykiskt starka och att alltför många skadas psykiskt och fysiskt av olika sajter och de stora möjligheter som Internet ger att kränka människor. Eftersom inte alla människor som använder sig av Internet har nerver av stål så borde det finnas någon form av psykologisk jourverksamhet på nätet för att erbjuda människor som mår dåligt eller som mår dåligt av det de ser och tar del av på nätet. Därför bör regeringen utreda på vilket sätt Internet kan bli tryggare genom att Internetanvändare ska kunna erbjudas stöd i form av t.ex. jourhavande psykolog.
mot · GW02Kr348 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av en lyssnarombudsman på . SR är den reklamfria och oberoende radion med uppgift att göra kvalitativa program av alla slag för hela befolkning. lyssnar fyra miljoner personer. Public service och fyller en viktig funktion i vårt samhälle. För många människor fyller radion en viktig funktion för kunskapsinhämtning, deltagande i samhällsdebatten och inte minst för underhållning och kulturupplevelser. Några av grundförutsättningarna för public service-uppdrag är: oberoende och integritet, mångfald och kvalitet samt att vara tillgängligt för alla. SR skriver själva följande: Meningen med public service är att var och en, oavsett kön, ålder, geografisk hemort eller kulturellt ursprung skall kunna hitta något värdefullt och omistligt bland program. Om man som lyssnare vill vara med och påverka det utbud som finns på så är man huvudsakligen hänvisad till två instanser. Lyssnarservice som kan svara på frågor om programmen och utbudet samt som tar emot anmälningar mot programmen. För lyssnare som vill uttrycka sin åsikt om hela radions programutbud så finns det ingen naturlig instans att vända sig till. På SVT har man inrättat en tittarombudsman som prövats som kontaktlänk . lades ner i samband med att SVT såg över hela sin organisation för publikkontakter. Jag anser att det vore lämpligt att även SR inrättar en lyssnarombudsman som kan verka som en kanal mellan lyssnarna och programmakarna på så att lyssnarnas åsikter om vad som anses vara värdefullt och omistligt i utbudet tas till vara. Självklart kan aldrig allas önskemål uppfyllas helt, men inrättandet av en lyssnarombudsman skulle kunna medverka till att ge en större delaktighet från lyssnarna och ge ett bättre underlag för ledningen när man beslutar om programutbudet.
mot · GW02Kr349 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ta bort tv-avgiften. Tv-avgiften har spelat ut sin roll och är inget annat än ett ålderdomligt sätt att finansiera SVT. De flesta har tv eller har tillgång till tv via arbetet, nätet med mera. Att ha anställda kontrollanter, skicka ut räkningar, driva in obetalda räkningar, driva rättsliga processer vid obetalda räkningar är en stor onödigt byråkratisk och kostnadsdrivande apparat för att få in dessa pengar. Man borde därför se över möjligheterna att ta bort tv-avgifterna.
mot · GW02Kr350 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . som motor för besöksnäring och friluftsliv i är välkänd och oomtvistad. Alla tillgängliga fakta kring de motiv som styr besökarnas val av som vistelseområde pekar entydigt ut kanalen som både omistligt kulturminne och som infrastrukturell förutsättning. Kanalen är både en del i landskapets kultur och en upplevelseaktivitet för turister. Det är troligt att dess betydelse kommer att bestå, och även öka i takt med att turismnäringen ökar i omfattning. Kanalen har under erhållit bidrag från EU för såväl underhåll som upprustning. De framtida möjligheterna till ekonomiskt stöd är osäkra, vad man med säkerhet vet är att det behövs ekonomiska medel för att kunna behålla denna så viktiga kanal i . Det är angeläget att staten uppmärksammar framtiden för , liksom det sker med , så att inte det kulturella arvet som är riskerar att förstöras i brist på underhåll.
mot · GW02Kr352 · 2008-10-06 00:00:00 — Lika behandling av religiösa och icke-religiösa samfund tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likabehandling av religiösa och icke-religiösa samfund för livsåskådning. Enligt lag (1999:932) om stöd till trossamfund utgår statsbidrag till vissa av regeringen godkända trossamfund. Exempel på samfund som erhåller bidrag är , och Buddhistiska Samarbetsråd. Dock anses inte icke-religiösa samfund för livsåskådning berättigade till bidrag, trots att lagtexten inte anger att religion, gudstro, behöver ingå i samfundets åskådning. har Buddhistiska Samarbetsråd statsbidrag, trots att deras livsåskådning inte inkluderar någon gud. är skild från staten. Det förefaller rimligt att , , har en statsmakt som inte bara förhåller sig neutral mellan olika religioner och religösa samfund utan även är neutral mellan religiösa och icke-religiösa livsåskådningssamfund. Detta bör gälla såväl statsbidrag som annan lagstiftning. Förbundet står för en värderingsutvecklande livsåskådningsgrund för en icke-teistisk livssyn. Man fyller för sina medlemmar såväl som för samhället runt i hög grad samma syfte och uppgift som teistiska livsåskådningssamfund gör. används ofta begreppet trossamfund om vissa livsåskådningsorganisationer, ett begrepp som avser en samling av människor med liknande trosuppfattning. För tydlighets skull bör påpekas att denna definition i kunskapsteoretisk mening givetvis även omfattar den humanistiska livsåskådningen, vars livssyn bygger på en rad (vetenskapligt obevisbara) trosuppfattningar såsom till exempel vikten av jämställdhet, icke-rasism, icke-diskriminering och alla individers okränkbara mänskliga rättigheter. Det vore ett högst rimligt krav på varje organisation att omfatta dessa grundläggande värderingar för att alls vara bidragsberättigade, något som knappast alla nuvarande bidragsmottagare gör. Mot den bakgrunden vore det mer än rimligt att icke-religiösa livsåskådningssamfund likställs med religiösa vid fördelning av statsbidrag.
mot · GW02Kr354 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om institutioner med uppdrag att belysa utvandringen till mellan 1850 och 1930-talet. /Kinship Center i är den äldsta institutionen i landet som specialiserat sig på den stora emigrationen från till . Institutionen är ett brofäste mellan de svensk-amerikanska organisationerna i och verksamheter i med svensk-amerikanskt intresse. Genom denna verksamhet har en bas bildats från vilken man kan bygga utbytesverksamhet som handlar om utbildning, kultur, idrott, turism och näringsverksamhet. /Kinship Center i är Sverigekontor för , som är en stödorganisation för svensk-amerikanska organisationer i och . Det statliga bidraget till denna verksamhet är alltför lågt särskilt med utgångspunkt från den stora emigrationen till . Motsvarande institutioner i våra grannländer har väsentligt högre statligt engagemang. Detta är särskilt anmärkningsvärt då den svenska emigrationen var en av de procentuellt största i . och Region ger till driften ca vardera. Tillsammans med mindre bidrag från andra kommuner är det regionala/lokala stödet . beslutade att definiera /Kinship Center som riksangelägenhet och det tilldelades ett statsbidrag som uppgick till . Statsbidrag ges till två institutioner i landet: i och /Kinship Center i . Fördelningen av statsbidrag mellan dessa två institutioner är orättvis. ges ett statsbidrag på medan /Kinship Center ges . Det är rimligt att fortsättningsvis ta hänsyn till att stödet till institutionerna fördelas på ett rättvist sätt.