mot · GW02Fi302 · 2008-10-07 00:00:00 — Vanligen betalar då säljaren ingen skatt på fastighetens övervärde och köparen kan få ett skattemässigt avdrag som motsvarar övervärdet på fastigheten. har observerat sådana upplägg vid taxeringar där avdrag för förluster på handelsbolagsandelar uppgår till ca . När det gäller begränsning av rätten till avdrag för nedskrivning på lagerandelar i byggnadssektorn välkomnas även den åtgärden. Förändringen avser att förhindra att företag förvärvar ett fastighetsförvaltande företag för ett visst belopp, placerar samtliga tillgångar från det förvärvade företaget i ett annat företag inom koncernen och säljer sistnämnda företag för samma belopp som det första företaget köptes för. Trots nollresultat kan det förvärvande företaget göra ett avdrag på skillnaden mellan marknadsvärdet och det skattemässiga värdet på tillgångarna. Vad som ovan anförs om förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning i rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.1.5Förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn Regeringen föreslår att reglerna om avdrag för räntor i företagssektorn bör ändras för att motverka vissa skatteupplägg. har informerat om ett antal koncerninterna upplägg som innebär att ränteavdrag kan göras i , medan motsvarande ränteintäkt beskattas lågt eller inte alls hos mottagaren. Genom en Regeringsrättsdom har det visat sig att lagen om skatteflykt (1995:575) inte var tillämplig i de här fallen. Eftersom uppläggen ovan inte är affärsmässigt motiverade kan det tyckas märkligt. tar därför i en separat motion angående skattefusk m.m., nr 626, upp frågan om behovet av en översyn av lagen om skatteflykt. Uppläggen, som även kallats räntesnurror, är ett allvarligt problem och bidrar till att skattebasen urholkas. välkomnar därför regeringens förslag för att förhindra skatteundandragande och återkommer i övrigt i samband med att propositionen lämnas till . Vad som ovan anförs om förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår att nivån på schablonbeloppet i förenklingsregeln bör höjas från två till två och ett halvt inkomstbasbelopp samt att löneuttagskravet i löneunderlagsregeln bör sänkas. har aktivt medverkat till reformering av 3:12-reglerna under , bland annat till införandet av schablonregeln. Vi välkomnar naturligtvis alla försök till förenklingar av 3:12-regler men precis som vi påpekar i en separat motion om företagsskattefrågor måste det ursprungliga syftet, att förhindra att tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster, finnas kvar. avser därför att återkomma i samband med att propositionen läggs fram i . Vad som ovan anförs om förändringar av 3:12-regler bör regeringen som sin mening ge regeringen till känna. 8.2.1Satsa på de mindre företagen tror inte att det är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra företagens situation. Däremot är vissa förbättringar och justeringar nödvändiga. Vi vill också peka på vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. avvisar ovan en sänkning av bolagsskatten. Vi tror att det finns en rad mer angelägna åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. Vi ställer oss i stort bakom förändringar av 3:12-reglerna liksom förslaget om direktavskrivning. Nedanstående förslag som syftar till att underlätta för mindre företag tas upp vid olika rubriker i denna motion. Vi vill minska småföretagens sjuklönekostnader. tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet, kan de kostnaderna i samband med sjukfrånvaro innebära stora problem i det enskilda företaget. Vi föreslår att sjuklönekostnaden slopas i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Satsningarna blir avgörande för att ta till vara och vidareutveckla kompetens inför bl.a. miljö- och energiomställningen. För att underlätta för småföretag att nyanställa vill vi sänka arbetsgivaravgifterna. Vi vill ha ett riktat stöd till s.k. soloföretag om en nyanställning görs. Vi vill dessutom genomföra en bredare sänkning av arbetsgivaravgifterna som fördelas på ett sådant sätt att det får störst betydelse för de mindre företagen. Företagarnas trygghet inom socialförsäkringssystemet måste garanteras. Regeringen har på ett olyckligt sätt försenat frågan. En klar målsättning måste vara att en företagare och en anställd ska få samma trygghet. 8.2.2Forskning och utveckling i mindre företag Forskning och utveckling är avgörande för framtida satsningar inom bland annat miljö- och energiteknik. Därför bör detta uppmuntras ytterligare i mindre företag. Anslaget till Forska och väx bör kompletteras med möjlighet till skattereduktion för forskningssatsningar. Stödet ska avse högst av företagets kostnader upp till ett tak på . Alla företag med upp till 250 anställda ska omfattas. Den här typen av system är vanligt i andra länder. Vårt grannland har ett sådant system . Vad som ovan anförs om kreditering på skattekonto avseende FoU bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift sänks . Det sammanlagda uttaget kommer att uppgår till av avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifter och av avgiftsunderlaget för egenavgifter. avvisar regeringens förslag och presenterar nedan en annan inriktning som på ett bättre sätt i första hand gynnar mindre företag. Vad som ovan anförs om sänkta socialavgifter bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.1.2Nedsättning av socialavgifter för unga Regeringen föreslår även att tidigare nedsättning av socialavgifter för unga utvidgas till att omfatta alla som vid årets ingång inte har fyllt , genom att avgifterna sänks ytterligare. avvisar regeringens förslag. avvisar även förslag om halvering av arbetsgivar- och egenavgift för åldrarna . Vi menar att vissa ungdomar är särskilt utsatta på arbetsmarknaden och bör därför vara berättigade till stödinsatser, men vi anser inte att det är ändamålsenligt att sänka arbetsgivaravgifterna. I utvärdering sägs också att nedsättningen har haft små effekter på sysselsättningen. I motioner som rör arbetsmarknad och utgiftsområde 14 finns förslag om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med denna motivering bör regeringen göra motsvarande ändring i socialavgiftslagen. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om nedsättning av socialavgifter för unga. 9.1.3Nedsättning av särskild löneskatt har regeringen infört möjlighet till nedsättning av den särskilda löneskatten för äldre. har tidigare motsatt sig dessa förändringar och står kvar vid det ställningstagandet. Syftet med förslagen var att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför förslaget istället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Regeringen bör därför lägga fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som ovan anförs om nedsättning av särskild löneskatt. 9.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag föreslår i en separat motion, nr 629, att ansvaret att betala sjuklön tas bort i företag med upp till tio anställda. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro än genomsnittet kan sjuklönekostnader ge upphov till problem i det enskilda företaget, till exempel avbrott i verksamheten som påverkar resultatet. Reglerna påverkar också viljan att gör anställningar där det kan finnas risk för utestängningseffekter. bör begära att regeringen återkommer med lagförslag om slopat sjuklöneansvar för företag med upp till tio anställda. Om sjuklöneansvaret slopas för mindre företag innebär gällande regler att anställda i dessa mindre företag får en lägre ersättning vid sjukdom. Förändringen kräver därför särskilda regler för sjukpenning för den aktuella gruppen. bör begära att regeringen återkommer med lagförslag om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda. 9.2.2Sänkta socialavgifter som gynnar mindre företag När alliansregeringen tillträdde tog man bort den generella nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som funnits . Även om man inte kunnat påvisa en tydlig koppling mellan den tidigare nedsättningen och sysselsättningen, kom de höjda arbetsgivaravgifterna att i första hand drabba mindre företag. avvisar ovan regeringens förslag om en sänkning och föreslår en sänkning av arbetsgivaravgifterna (och egenavgifterna) som i första hand gynnar mindre företag. Utformningen bör ske på ett sådant sätt att åtgärden ska få störst betydelse för mindre företag. Vad som ovan anförs om sänkta socialavgifter som gynnar mindre företag bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.2.3Sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag har varit med och tagit fram förslag till en nedsättning av arbetsgivaravgifterna i s.k. soloföretag. Syftet är att öka viljan att anställa. Det har visat sig att det största motståndet att göra anställningar finns hos just de företagare som inte har någon anställd. Vi föreslår därför en sänkning av arbetsgivaravgiften för soloföretagare till vid en nyanställning. Reduceringen avser den först anställde. När alliansregeringen tillträdde valde man att ta bort förslag till en sådan åtgärd som vi var beredda att starta upp . Eftersom förslaget dessutom är kopplat till en direkt handling (nyanställning) blir det mycket mer träffsäkert än många av regeringens förslag. Vad som ovan anförs om sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag bör som sin mening ge regeringen till känna. På området som berör skatter på energi och miljö presenterar regeringen endast ett par förslag i budgetpropositionen och hänvisar i övrigt till kommande klimatproposition. De två förslag som presenteras gäller dels uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna med KPI, dels att man vill tillsätta en utredning om möjligheten att införa en skatt på fluorerade växthusgaser. står naturligtvis bakom dessa förslag men tycker i övrigt att det finns mycket få förslag på detta område. Till skillnad från regeringen har en rad förslag där vi använder skatter som styrmedel för att uppnå målet om att ska kunna minska sina utsläpp i förhållande till nivå. Nedan följer en sammanfattning av våra förslag som vi utvecklar mer i motionen Gröna skatter (2008/09:Fi285). 10.2.1Höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt Vi föreslår en höjning av skatten på diesel med och ytterligare , som fordonsskatten sänks. Sänkningen av fordonsskatt avser både personbilar och tung trafik. På så sätt styr vi mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta. Dieselskatten är lägre än bensinskatten, som fordonsskatten för dieselfordon är högre. Detta trots att det är svårt att entydigt hävda att det ena drivmedlet är bättre än det andra. Därför bör beskattning av bensin och diesel bli mer likställda . Vad som anförs om höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.2Höjd bensinskatt och sänkt fordonsskatt i glesbygd föreslår att bensinskatten höjs med och ytterligare . Vi behöver i större utsträckning få över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. Bensinskatten är ett mycket effektivt ekonomiskt styrmedel för att styra till transporter som är bättre för miljön. För att delvis kompensera boende i glesbygd inför vi bl.a. sänkt fordonskatt för människor bosatta där. Vad som anförs om bensinskatt och sänkt fordonsskatt i glesbygd bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.3Statliga medel till kollektivtrafik i glesbygd Behovet av transporter varierar stort beroende på var i landet man bor. De långa avstånden i t.ex. leder till att många måste resa långa sträckor . I dessa områden är fungerande transporter en livsnödvändighet för både enskilda och företag, och det bästa är självfallet om merparten av resorna kan lösas genom kollektiva transporter. vill därför avsevärt öka utbudet av kollektivtrafik i glesbygd och vill avsätta 2,5 miljarder för ändamålet. Medlen ska användas för att öka antalet resor. Vi föreslår att Rikstrafiken ges i uppdrag att utreda hur ett lämpligt system för kreditering av medel från stat till trafikhuvudmännen via kommuner och landsting kan se ut. Eftersom vi anser att förslaget bör utredas mer tror vi inte att det är möjligt att införa systemet förrän . Vad som anförs om statliga medel till kollektivtrafik i glesbygd bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.4Låt busstrafiken slippa höjda drivmedelsskatter driver krav på ökade energi- och koldioxidskatter. som höjd dieselskatt är en åtgärd för att minska miljöbelastningen, leder åtgärden till försämrade möjligheter att bedriva kollektivtrafik. Den senaste statliga höjningen av dieselskatten betydde att busstrafiken fick ökade drivmedelskostnader motsvarande . Vi anser att busstrafiken inte ska belastas med dessa ökade drivmedelskostnader och genom ett restitutionsförfarande istället ges ersättning för dessa. Vad som anförs om busstrafik och drivmedelsskatter bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.5Låt busstrafiken få sänkta fordonsskatter höjdes fordonsskatten för bussar från till . Det är inte rimligt att bussar ska påföras så hög fordonsskatt med tanke på att tåg och flyg är skattebefriade. Kollektivtrafiken måste stimuleras, och vi vill därför sänka fordonsskatten för tunga bussar till nivå. Vad som anförs om busstrafik och fordonsskatter bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.6Gör fordonsskatten mer koldioxiddifferentierad har medverkat till att det gjorts en omläggning från viktbaserad till koldioxidbaserad fordonsskatt. Vi tycker dock att fordonsskatten kan vara ännu mer miljöinriktad. Därför föreslår vi att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten istället höjs från /g CO2 till 24kr/g CO2. Det skulle betyda att bilar med låga utsläpp av koldioxid gynnas, medan mer bränsleslukande bilar får en höjd skatt. Vad som anförs om koldioxidbaserad fordonsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.7Subvention till efterkonvertering av gamla bilar På ett generellt plan har vi uppfattningen att det är mer kostnadseffektivt att använda statliga medel till att stimulera en övergång till förnyelsebara drivmedel än att subventionera t.ex. miljöbilar. Det finns dock ett område som utifrån ett ekologiskt perspektiv skulle vara betydelsefullt att subventionera. Det gäller efterkonvertering av äldre bilar så att även de kan använda etanol. Vi föreslår att det införs en statlig subvention med till den som efterkonverterar sin bensinbil till etanol. Subventionen dras av mot fordonsskatten. Vad som anförs om subvention till efterkonvertering av gamla bilar bör ges regeringen till känna. 10.2.8Inför en koldioxidrelaterad försäljningsskatt på nya personbilar Vi föreslår att en miljöbaserad försäljningsskatt på nya personbilar införs. är ett av få EU-länder som inte har en försäljnings- eller registreringsavgift. I SOU 2005:51 presenterades ett konkret förslag där bilar med utsläpp över en viss nivå betalar försäljningsskatt medan andra är befriade. Syftet är att tydliggöra livscykelkostnaden, som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. Vad som anförts om försäljningsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.9Klimattrampa till jobbet! Vi föreslår att man slopar arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt . Detta i syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att istället för bil ta cykel till arbetsplatsen. Vad som anförs om slopad arbetsgivaravgift och förmånsskatt vid inköp av cykel till anställd bör som sin mening ge regeringen till känna. föreslår att en klimatskatt införs på inrikesflyget. Det sker genom en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Vårt förslag är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vad som ovan anförs om klimatskatt på inrikesflyg bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.11Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin med en krona per liter anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin med en krona per liter. En förutsättning för en båtskatt är att det finns ett båtregister. Regeringen bör därför ta fram ett lagförslag till båtskatt som kan gälla . Vad som anförs om skatt på fritidsbåtar och sänkt skatt på alkylatbensin bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.12Miljöskatter för fluorerade växthusgaser Utsläppen av fluorerade växthusgaser har fördubblats åren 19902005. Dessa gaser har en mycket kraftig växthuseffekt och en lång livslängd i atmosfären. Vi föreslår därför att en miljöskatt tas ut på flourerade gaser. Om skatten införs kan utsläppen reduceras med koldioxid-ekivalenter enligt Klimatberedningen. Skatten är tänkt att tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gas. Vad som anförs om fluorerade växthusgaser bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.13Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin utanför EU:s handelssystem samt jordbruket Huvuddelen av utsläppen av växthusgaser från industrin omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Dock omfattas inte företag med små utsläpp. Även om utsläppen är små per anläggning är de samlade utsläppen inte obetydliga. Analyser gjorda av och visar att en minskad nedsättning av koldioxidskatten så att skatten höjs från till /kg koldioxid skulle påverka utsläppen mycket i förhållande till förslagets kostnad. Mot bakgrund av detta föreslår att en sådan nedsättning av koldioxidskatten införs. På motsvarande sätt föreslår vi att nedsättningen av koldioxidskatten på eldningsolja och diesel inom jordbruket och övriga areella näringar bör minskas så att skattenivån höjs /kg koldioxid. Vad som anförs om nedsättning av koldioxidskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 10.2.14Höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Halterna av bekämpningsmedel ökar i svenska bäckar och åar och är så höga att de kan skada vattenlevande djur och växter. För att begränsa jordbrukets näringsutsläpp i sjöar, vattendrag och hav prioriterar stöd och regler som hindrar näringsläckage från jordbruket. Som ett led i att minska jordbrukets påverkan för övergödningen av haven föreslår vi en höjning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel . Vad som ovan anförs om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör som sin mening ge regeringen till känna. Nedan följer i tabellform en sammanfattning av förslagen ovan. Diesel (10-20-20 för miljöklass 1, 2 och 3) Diesel (10-20-20 för miljöklass 1, 2, 3) Bensin (21-46-46) Miljöskatt, fluorerade gaser Koldioxidskatt, icke-handlande sektorn samt jordbruket Ingen drivmedelsskattehöjning för kollektivtrafiken Fordonsskatt, efterkonvertering gamla bilar 10.2.15Koldioxidskatt i den handlande sektorn När det gäller koldioxidskatten för den handlande sektorn föreslog regeringen i budgetpropositionen för en stegvis nedtrappning. Vi ställde oss då bakom det första steget men förordade sedan en kontrollstation , innan ytterligare beslut fattas om nedsättning av koldioxidskatten. En viktig orsak är osäkerheten kring hur systemet med utsläppsrättigheter fungerar. Vad som anförs om koldioxidskatten i den handlande sektorn bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslog i samband med budgetpropositionen för en sänkning av lotteriskatten. Vi delade inte regeringens bedömning beträffande ATG:s utveckling, varför en skattesänkning inte är befogad. Vad som anförs om lotteriskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. I budgetpropositionen för föreslog regeringen att en jämställdhetsbonus för föräldralediga skulle införas. Reformen innebär att en arbetande förälder ska få en bonus via kreditering av skattekonto på maximalt , under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenning. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. har avvisat förslaget. Vi menar att en jämställdhetsbonus befäster idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor, och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga. Vad som ovan anförs om jämställdhetsbonus bör som sin mening ge regeringen till känna. har redan vid införandet av nystartsjobb avvisat regeringens förslag och därmed den kompensation för arbetsgivaravgifterna som kan ges genom kreditering på arbetsgivarnas skattekonto. Vi avvisade också de s.k. nyfriskjobben. Vi förespråkar istället riktade arbetsmarknadspolitiska stöd för grupper som står långt bort från arbetsmarknaden. Regeringens förslag för vissa grupper ger heller inte samma volymer och stödnivåer som många av de åtgärder som föreslår. I detta avseende hänvisas till våra motioner inom arbetsmarknadspolitikens område. Med denna motivering bör regeringen ändra lagen om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb. Vad som ovan anförs om nystartsjobb och nyfriskjobb bör som sin mening ge regeringen till känna. 11.2.1Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning Den nuvarande regeringen har slopat de flesta anställningsstöden och satsat på sänkta sociala avgifter, även för icke arbetslösa. Systemet med sänkta sociala avgifter är mycket dyrt och har dålig träffsäkerhet, vilket bland annat beskriver i rapporten 2008:16 där man konstaterar att sysselsättningseffekten är mycket begränsad och att varje ungdomsjobb kostat i genomsnitt brutto. Vi avskaffar därför den subventionen. Regeringens nystartsjobb har inte gett den utdelning i form av varaktiga jobb som riktade anställningsstöd med högre subventionsgrad ger, varför vi avvisar dem och istället satsar på riktade insatser. Vi budgeterar för 3000 platser med allmänt anställningsstöd för unga som varit arbetslösa . Subventionsgraden uppgår till och erläggs . Dessutom avsätter vi utrymme för 7500 platser i plusjobb för långtidsarbetslösa, varav 2500 ska vara vikta för personer . För denna grupp är subventionsgraden . Utöver detta vill vi ha 5000 platser i förstärkt anställningsstöd med en subventionsgrad på . Vi återinför också det speciella programmet Gröna jobb för långtidsarbetslösa. Vidare vill vi ha 2000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka och 400 platser med anställningsstöd för nyanlända. För att kompensera kommunerna för vår utbildningssatsning inom äldre- och handikappomsorgen avsätter vi resurser för utbildningsvikariat i enlighet med den modell som gällde under . Vi avsätter utrymme för sammanlagt 3000 vikarieplatser . Mot bakgrund av ovanstående föreslår i budgetmotionen följande ändringar vad gäller krediteringar med skatteanknytning för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i förhållande till regeringens förslag.