mot · GW02Ju365 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny förvaltningsrättsorganisation tar intryck av slutsatserna i betänkande och följer regionernas geografiska gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även fortsättningsvis ska tillhöra den organisation som planeras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kvarstå som lokaliseringsort för förvaltningsdomstol i . har på regeringens uppdrag utrett länsrättsorganisationen och lämnat förslag till en ny organisation med färre och större Domstolar samt föreslagit deras geografiska placering. Vid utformningen av förslaget har även haft att beakta hur en ny allmän forumregel, som utgår från var medborgarna finns, skulle påverka en ny organisation. I finns tre länsrätter, , och . Utredningen föreslår att endast länsrätten i ska bli kvar. , då den yttre tingsrättsorganisationen omstöptes, ville specielle utredare att den relativt stora tingsrätten i skulle läggas samman med den betydligt mindre tingsrätten i . Men tänkte annorlunda och gav utredaren tilläggsdirektiv i akt och mening att få ett annat resultat. Utredaren stod emellertid på sig och ändrade inte sin utredning. När utredningen sedan skulle ut på remiss skickade med ett följebrev där man körde över sin utredare och förklarade hur man ville ha det. Där förordade framför bl.a. av det skälet att länsrätten fanns i och samordningsvinster förväntades göras mellan tingsrätt och länsrätt. Lite märkligt verkar det nu som om dylika tankar, åtminstone , är lagda på is. har tydligt slagit fast behovet av att statens myndigheter anpassar sin regionala organisation efter de nya regionerna. I har vi en ny länsindelning och . Den kommunala samverkan har också funnit nya former i länet genom fyra delområden , , och samt en paraplyorganisation . De regionala och flera av de statliga verksamheterna har också anpassat sin organisation efter detta. I byggs också en infrastruktur som möjliggör dels för verksamheter att effektivt kunna samverka, dels för medborgarna att kunna nå olika centra och service. För att lyckas med detta förutsätts att även statliga myndigheter har förståelse för olika samband och tar hänsyn till detta när förslag om organisationsförändringar ska väckas. Detta överensstämmer för övrigt med resonemangen i betänkande. I direktiven till utredning ingår att beakta förslag. Någon analys av hur en framtida länsrättsorganisation påverkas av förslag görs emellertid inte. Istället menar att spekulationer om en eventuell framtida länsorganisation inte bör styra våra förslag. Men just på grund av osäkerheten om den framtida läns- och regionkommunindelningen är det olämpligt att nu genomföra en så genomgripande förändring av länsrättsorganisationen som utredningen föreslår. Utredningen pekar på möjligheten av att använda videoteknik för att minska konsekvenserna av längre avstånd mellan domstolarna. Det är riktigt att man i vissa fall med god effekt kan använda videoteknik när parterna eller andra som ska uppträda inför domstolen har alltför långa resor. Det är också riktigt att andelen muntliga förhandlingar i förvaltningsdomstolarna inte är särskilt hög. När det gäller psykiatrimålen finns dock vissa tveksamheter. Här rör det sig om människor med svag egen förmåga att ta till vara sina rättigheter. Domstolsprövningen av tvångsåtgärder mot dem ska säkerställa deras rättssäkerhet. I många fall är det svårt sjuka människor där det är mycket vanligt med både röst- och synhallucinationer. Det skulle i dessa fall vara mycket svårt, och i många fall direkt skadligt, för dem att delta i förhandlingar genom videomedverkan. En medverkan genom videoteknik förutsätter dessutom frivillighet. Det torde vara svårt att få reella samtycken till sådan medverkan. Här spelar krav på en rättvis rättegång in, och frågan borde utredas närmare. Eftersom man kan anta att det vid varje förhandlingsdag finns åtminstone en patient som inte kan delta genom videokonferens innebär det att domstolen likväl måste hålla förhandlingen på sjukhus. Genom samverkan med näraliggande allmän domstol kan man måhända i vissa fall lösa problemen med de långa avstånden. Så länge måltypen ska avgöras av förvaltningsdomstol kan dock inte domstolsorganisationen bygga på detta. Med förslaget kommer således en inte obetydlig effektivitetsförlust att göras genom de ökade reseavstånden. Motsvarande tveksamheter till videoanvändning finns i svårare mål rörande omhändertagande av barn, unga eller missbrukare. Där kan en personlig närvaro i rättssalen öka möjligheten att bedöma trovärdigheten i invändningar som rests mot tvångsåtgärderna. länsrätt hade cirka 530 mål rörande psykiatrisk tvångsvård. Merparten avgjordes vid två sjukhus i och . Sjukhusen tillhör samma region och har ett långtgående samarbete. Förhandlingar hålls i , och . Tillsammans med Länsrätten i har Länsrätten i knappt 900 mål om psykiatrisk tvångsvård, dvs. betydligt fler mål än övriga länsrätter med undantag av de tre största länsrätterna och Länsrätten i . I byggs också ett nytt sjukhus för rättspsykiatrisk vård. I den promemoria som föregick utredningen, avsnitt 2.7, framgår att strävar efter att inte utan starka motstående skäl bryta de nuvarande länsgränserna. Trots detta föreslår att , som utgör del av Länsrätten i domkrets, samt hela Länsrätten i domkrets överförs till det som föreslås bli Förvaltningsrätten i . Det betyder att de naturliga kommunikationsstråk som finns inom bryts och att avstånden ökar till den statliga servicen, vilket från ett medborgarperspektiv är direkt negativt. En saklig analys som underbygger detta förslag saknas i utredningen. Därför är det rimligt att ta avstånd från detta förslag och hävda att ska tillhöra en förvaltningsrätt som följer gränser. Länsrätten i bör vara kvar. Länsrätten där har drygt 35 anställda, varav sex ordinarie domare och en fiskal. Länsrätten arbetar i huvudsak specialiserat vad gäller skattemål och socialförsäkringsmål. Länsrätten i har en domkrets som omfattar gamla med 19 kommuner. Domkretsen sträcker sig från , med längs i norr ner mot Lerums och i söder. Sydöst finns och . Domkretsen omfattar också . Endast en länsrätt för hela länet/regionen, vilket utredningen föreslår, är orealistiskt framförallt med tanke på de geografiska avstånden och den stora befolkningen. Många av de ärenden som handläggs på länsrätterna berör medborgare med sociala och/eller ekonomiska problem. Därmed skulle utredningens förslag som innebär försämrad tillgänglighet, ur ett medborgarperspektiv, också få en försämrad rättssäkerhet. Länsrätten i har en effektiv verksamhet utifrån sina förutsättningar, vilket bl.a. framgår av bilaga 7 i , angående styckkostnader för viktade mål, där kommer på sjätte plats bland landets 23 länsrätter. Vidare är länsrätt den största av de länsrätter som föreslås försvinna, vilket borde innebära goda möjligheter till en utökning istället för en nedläggning. Ur ett medborgarperspektiv ligger också centralt placerad om man till domkrets skulle föra de övriga kommuner som tillhör och som förs till . I utredningen framhålls att rekryteringsläget kan vara sämre i de mindre länsrätterna belägna i orter med vikande arbetsmarknad och få utbildningsinstitutioner. Det bör betonas att i finns både tingsrätt, fastighetsdomstol och miljödomstol. Enligt klassas som stor. Där finns åtta domare i den allmänna tingsrätten samt sammanlagt sex domare i miljödomstolen och fastighetsdomstolen. Vidare finns där fem miljö- och fastighetsråd, vilka är att betrakta som tekniska domare. I finns dessutom länsstyrelse samt juridiska avdelning. är regionhuvudstad i . Det innebär att i staden finns en relativt stor lokal arbetsmarknad för jurister samt för administrativ personal. Vidare finns säkerligen, som utredningen pekar på, möjlighet att samordna administrativ verksamhet och kompetensutveckling hos tingsrätten och förvaltningsdomstolen. Länsrätten i tillhör samma arbetsmarknad som och har därmed aldrig haft rekryteringsproblem vare sig när det gäller domare, föredragande och notarier eller när det gäller övrig personal. har bl.a. juristutbildning och domarutbildning vid Kammarrätten i och Hovrätten över . Det finns därför en god rekryteringsbas för Länsrätten i . Utbyggnaden av /, som har cirka 10000 studenter, ger ytterligare underlag för rekrytering. I med omnejd finns också stora arbetsgivare, t.ex. inom bilindustrin och även andra statliga arbetsgivare. När det gäller kommunikationerna är dessa riktade mot . Det tar med tåg mellan orterna. När järnvägsutbyggnaden är klar kommer restiden att förkortas väsentligt, från . Vidare byggs ut. Regionen räknar därför med en stor inflyttning. Av de anställda vid i bor en domare i , liksom även en föredragande och flera notarier. Ytterligare bor en domare i , en i och en i . Samtliga domstolssekreterare bor i eller i närheten av . Slutsatsen är att det finns en bärkraft för en länsrätt i .