mot · GW02Sk10 · 2008-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:39 Sänkt skatt på förvärvsinkomster 4.1.1Hellre välfärdssatsningar än skattesänkningar3 4.1.2En dyr och orättvis reform4 4.1.3Jobbskatteavdraget för personer som fyllt 65 år4 4.2Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster5 5.1Ett höjt grundavdrag för rättvisa inkomstskatter5 avslår regeringens proposition 2008/09:39 Sänkt skatt på förvärvsinkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i grundavdraget. Regeringen föreslår i propositionen att skatten på förvärvsinkomster sänks med 15miljarder kronor. Man föreslår dels att jobbskatteavdraget i ett tredje steg höjs för personer , dels att jobbskatteavdraget delvis förenklas för personer . Förslaget innebär att nuvarande nivåer i jobbskatteavdraget höjs för personer som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. Detta motsvarar en skattelättnad med vid en genomsnittlig skattesats för inkomstskatt (31,). Förenklingen av jobbskatteavdraget innebär att jobbskatteavdraget för personer föreslås uppgå till av arbetsinkomsterna för den del av arbetsinkomsterna som inte överstiger , och av arbetsinkomsterna för den del av arbetsinkomsterna som överstiger 100 000 men inte . Vidare föreslås en sänkning av den statliga skatten genom att den nedre skiktgränsen höjs för . Personer som har årsinkomster kommer alltså inte att betala statlig skatt med regeringens förslag. Den övre skiktgränsen föreslår regeringen ska fastställas till . har vid flera andra tillfällen kritiserat regeringens skattepolitik på ett övergripande plan, och den här propositionen ger oss anledning att vidhålla den kritiken. Regeringen har på genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser, och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. Det betyder att har fått vidgade klyftor. kan i diagrammet nedan dessutom visa hur regeringens skattepolitik där alla tre stegen i jobbskatteavdraget ingår inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Ett flertal av regeringens skatteåtgärder är dessutom riktade till grupper eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatteförändringar enligt budgetpropositionen , 2008 och 2009 samt 2007 och ekonomiska vårproposition. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . (Källa: ) 4.1.1Hellre välfärdssatsningar än skattesänkningar Regeringen föreslår att steg tre i jobbskatteavdraget införs fr.o.m. . avvisar förslaget precis som vi gjort med de två föregående stegen. För detta finns flera skäl. Regeringens främsta argument för både jobbskattereformen som helhet och för dess tredje steg är att reformen anses vara sysselsättningsfrämjande och att den minskar det s.k. utanförskapet. Man menar att man genom att sänka skatten på arbete gör det mer lönsamt för människor att arbeta, och därför kommer fler människor att välja att arbeta mer. Vi i tror att det är en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse för arbetskraftsutbudet. Dessutom påverkas viljan att betala skatt givetvis av vad skatteintäkterna används till. En undersökning gjord av SKL (Kommuner och Landsting) visar att viljan att betala skatt är hög och att många föredrar satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg framför skattesänkningar. I det här sammanhanget är det intressant att notera att regeringen menar att ett skäl för jobbskatteavdraget är att det i förlängningen ska bidra till att säkra välfärdssystemet, detta som en del av skattesänkningen finansieras just via nedskärningar i trygghetssystemen. Att man inte ska drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga delar i politik. Vi menar därför, i likhet med LO:s remissvar, att det inte finns utrymme för skattesänkningar. Det finns flera områden i välfärden där vi anser att man i stället bör satsa pengar. Detta är ett argument som vi menar förstärks av det nedåtgående konjunkturläget. 4.1.2En dyr och orättvis reform LO-ekonomerna har i rapporten ett generellt förvärvsavdrag valuta för pengarna? utvärderat effekterna av jobbskatteavdragets två första steg. En av deras slutsatser är att även om jobbskattereformen haft viss effekt på sysselsättningen är reformen ett dyrt sätt att skapa jobb. LO har även i sitt remissvar gjort beräkningar som visar att om man i stället för att införa jobbskatteavdragets tredje steg satsar på arbetsmarknadsutbildning ger detta troligtvis jobb åt lika många personer. Skillnaden mellan åtgärderna är att kostnaden för jobbskatteavdraget återkommer medan kostnaden för arbetsmarknadsutbildningar utgör en engångskostnad. Dessutom menar LO, och är av samma uppfattning, att utbildning ger möjligheter att ta ett bättre avlönat jobb medan jobbskatteavdraget försvagar incitamenten för utbildning. Ytterligare skäl för att avvisa regeringens förslag är att jobbskatteavdragets steg tre, precis som de två föregående stegen, inte kommer sjuka, arbetslösa och pensionärer till del. Det tycker vi är orättvist. Även om vissa personer i de här grupperna kanske kan öka sitt arbetskraftsutbud med någon del kvarstår det faktum att reformen nästan helt tillfaller personer som redan har ett arbete. bidrar reformen till att göra skattesystemet mer olikformigt. 4.1.3Jobbskatteavdraget för personer som fyllt Syftet med förändringen i jobbskatteavdraget för personer är dels att göra det mer attraktivt för äldre personer att stanna kvar på arbetsmarknaden, dels att förenkla reglerna i förhållande till hur de har utformats i de två tidigare stegen. Att skatteregler förenklas ligger helt i linje med syn på skattesystemet. Däremot ställer vi oss frågande till om det verkligen innebär en förenkling att konstruera jobbskatteavdraget för äldre personer så att det inte beror av grundavdraget, när jobbskatteavdraget i övrigt är konstruerat så. Även här bidrar alltså reformen till att göra skattesystemet mer olikformigt med olika skatt för personer i olika åldrar. Dessutom vill vi uppmärksamma att möjligheten att stanna kvar på arbetsmarknaden när man är inte finns för alla. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder, varför vi menar att förslaget bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Se vidare vår motion 2008/09:Sk8 Sänkt skatt för pensionärer. 4.2Statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster Förslaget att höja den nedre skiktgränsen med innebär att antalet personer som betalar statlig skatt minskar med 180000, enligt regeringen. LO uttrycker samma sak på ett annat sätt i sitt remissvar: Det betyder att får 1,1 miljoner personer med inkomster en skattesänkning på . Personer som har en lägre årsinkomst än så och det är flertalet får alltså inte del av den här skattesänkningen. På samma sätt som med jobbskatteavdraget ovan menar att pengarna som reformen kostar skulle komma till mycket bättre nytta genom välfärdssatsningar snarare än genom att de används till skattesänkningar för personer med höga inkomster. Trots att ändringen av skiktgränsen uppenbarligen gynnar höginkomsttagare, och trots att vi sett att regeringens skattepolitik främst gynnat män med höga inkomster menar regeringen att den här propositionen främst riktar sig till låg- och medelinkomsttagare. På flera ställen i propositionen nämner de t.ex. att en person med en årsinkomst på får en minskad skatt , medan en person med en inkomst på får en skattesänkning . Relativt sett gynnas alltså låginkomsttagaren. Denna skatteförändring innebär dock i absoluta tal en ökning av den disponibla inkomsten med för höginkomsttagaren, och med för låginkomsttagaren. Det menar är en reform riktad i första hand till höginkomsttagare. Av de skäl som anförts ovan yrkar därför att avslår regeringens proposition 2008/09:39 Sänkt skatt på förvärvsinkomster. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. har haft en tradition att en stor del av välfärdssystemet betalas via skatterna. Vi har t.ex. haft offentliga socialförsäkringssystem i stället för privata. Vi vill bygga vidare på den modellen för att organisera och finansiera den generella välfärden och ta hänsyn till hur olika förutsättningar för kvinnor och män kan ta sig olika ekonomiska uttryck. 5.1Ett höjt grundavdrag för rättvisa inkomstskatter Skatter måste upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i skattesystemet och föreslår en höjd skatt vid högre inkomster genom begränsningar i grundavdraget. som avvisar regeringens jobbskatteavdrag föreslår vi en höjning av grundavdraget. Genom dessa inkomstskatteförändringar kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag att få skattesänkningar. Det gäller t.ex. pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. föreslår att grundavdraget vid statlig beskattning sänks och avtrappas linjärt med start vid en taxerad förvärvsinkomst på för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Grundavdraget vid beskattning trappas av på motsvarande sätt med start vid den övre gränsen för statlig skatt för att bli vid i taxerad inkomst. Dessutom föreslår vi en höjning av grundavdraget med upp till nedre skiktgränsen, med en avtrappning som upphör vid en årsinkomst på . skatteförslag i förhållande till regeringens redovisas i tabellen nedan. föreslår en begränsad uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Vi föreslår att en uppräkning görs med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . Inkomstförändringar där regeringens jobbskatteavdrag jämförs med förslag till förändringar av grundavdraget Jobbskatteavdraget, steg 13, enligt beräkningar i kapitel 6, BP 2009 förslag till förändring av grundavdrag Regeringens föreslagna höjning av den undre skiktgränsen för statlig skatt ger personer med inkomster på i månadslön ytterligare i minskad skatt. Den sänkta skatten som andel av lönen uppgår för dessa personer sammantaget till . förslag innebär en skattesänkning för inkomster från pension, a-kassa och sjukersättning. I övrigt innebär förslaget att genomförda inkomstskattesänkningar begränsas för löntagare. Den skattesats som använts vid beräkningen är den genomsnittliga för riket, dvs. Vad som här har anförts om förändringar i grundavdraget bör som sin mening ge regeringen till känna.