ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ506 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av förvaltningen av den svenska vargstammen i syfte att göra den mer ansvarsfull. har vi sett en stadig ökning av den svenska rovdjurstammen. Detta gäller även den svenska vargstammen. Preliminära siffror från inventeringar visar att vargstammen passerat målet med 200 vargar i . Riksdag och regering tog beslutet om 200 vargar eller 20 föryngringar. är avlämnad och regeringen kommer att presentera sin rovdjursproposition där nya mål kommer att specificeras. Förslaget från rovdjursutredaren är att vi skall ligga kvar på samma nivå och därefter utvärdera . Men för att bibehålla nivån på antalet vargar måste vi vidta åtgärder. Ökningen av antalet individer i vargstammen har dock varit allt annat än problemfri. I takt med att vargen ökar i antal ökar också spänningen och konflikten mellan stad och landsbygd. För dem som bor på landet och lever med vargen i sin vardag får vargstammens ökning tydliga konsekvenser. För jägarna innebär detta givetvis att det finns fler vargar på markerna. Det leder i sin tur till att älgarna blir färre, oron större och att fler hundar och andra tamdjur skadas eller i värsta fall dödas. I en del områden har lösarbetande hundjakt varit i stort sett uteslutet . Både björn, lo och varg ökar i antal. Skillnaden dem emellan är att det förekommer jakt på björn och lo medan det endast förekommer skyddsjakt på varg. För att bedriva en ansvarsfull förvaltning av vargen anser jag att jakt även på varg vore nödvändigt. Det har visat sig att acceptansen för både björn och lo har ökat i och med att man tillät en försiktig jakt på dessa rovdjur. Sannolikt skulle man uppnå samma resultat om man tillät vargjakt i mindre skala. Jag tror även att det är nödvändigt att vi har en betydligt mer regional förvaltning av rovdjuren. Vinner inte vargen acceptans hos dem som bor i vargmarkerna kommer vi inte heller lyckas med att förvalta vargstammen . som vi slår fast att vi vill ha en livskraftig vargstam i måste vi ta hänsyn till de människor som faktiskt delar vargens territorium. Får den lokala befolkningen känna delaktighet i förvaltningen minskar också tendenserna till illegal jakt på varg. Det har många internationella erfarenheter också visat.
mot · GW02MJ507 · 2008-10-01 00:00:00 — Förändring av terrängkörningslagen m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att vid prospektering kunna färdas med fyrhjulsdrivna fordon, borrmaskiner, motorcyklar m.m. i terrängen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenkling av terrängkörningslagen så att lagen bättre lämpar sig för ändamål rörande prospektering. Prospektering orsakar i allmänhet små skador i naturen i förhållande till vad modernt skogsbruk åstadkommer. Ändå är det i vissa län mycket svårt för prospekteringbolag att få tillstånd enligt terrängkörningslagen att använda fordon i terrängen. Det finns exempel på fall där prospekteringsbolag inte ens fått använda sig av samma vägar som skogsbruket. Det är inte rimligt. Med utgångspunkt i den potential som gruvnäringen har, inte bara för det lokala näringslivet utan även för nationellt, torde regelverket justeras för att uppmuntra och förenkla för entreprenörer inom gruvnäringen. Vissa länsstyrelser, bland annat , har varit mycket restriktiva. Människor i branschen vittnar om att argument som utgår ifrån terrängkörningslagen används som verktyg för att stoppa prospektering där man inte har något annat att ta till. Signaler som dessa är oroväckande varför motionen syftar till en förenkling av terrängkörningslagen så att den bättre lämpar sig för ändamål rörande prospektering.
mot · GW02MJ508 · 2008-10-02 00:00:00 — Förbud för transfetter i matvaror tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud för transfetter i matvaror. Cirka 50 000 EU-medborgare dör troligen en för tidig död i hjärtsjukdomar för att de har konsumerat livsmedel som innehåller industriellt framställda transfettsyror. har förbjudit transfetter i matvaror. Transfett bildas när flytande växtoljor härdas. Härdning är en teknik som används i livsmedelsindustrin för att göra fettet hårdare så att produkterna får önskad sprödhet, fasthet och smältpunkt. Den ökar även hållbarheten. Vid härdning omvandlar man på kemisk väg det nyttiga omättade fettet till mättat fett, som är onyttigare. Om oljorna härdas fullt ut omvandlas alla omättade fettsyror till mättade. Ofta avbryts härdningen , och det är då det bildas transfettsyror. Det finns också små mängder transfett naturligt i mejeriprodukter och kött från kor och får. Liksom mättat fett höjer transfettet halten av det onda LDL-kolesterolet i blodet och minskar halten av det goda HDL-kolesterolet. Det ökar i sin tur risken för hjärt- och kärlsjukdom. Enligt de vetenskapliga studier som finns kan transfett öka risken för hjärt- och kärlsjukdom mer än motsvarande mängd mättat fett (). Transfetter är också kopplade till en ökad risk att insjukna i bröstcancer, prostatacancer och typ 2-diabetes. En stor fransk studie har visat att kvinnor som har förhöjda nivåer av transfett i blodet löper dubbelt så stor risk som andra att drabbas av bröstcancer.
mot · GW02N231 · 2008-10-01 00:00:00 — Civilt test- och övningscentrum i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om civilt test- och övningscentrum i . I samband med försvarsbeslutet och nedläggningen av regementet K 4 beslutades det att utveckling av ett civilt test- och övningscentrum (CTÖ) i skulle utredas. Resultatet av denna utredning lämnades , varefter remissvar från flertalet instanser begärts och inkommit. Utredningens förslag är att detta blivande civila test- och övningscentrum ska ha sitt administrativa centrum i och att dess verksamhetsfält operativt ska spänna från skjutfält i söder upp till fjällvärld i norr. Förslaget bygger på att centret ska vara aktivt inom det så kallade vidgade testbegreppet, vilket innebär att fullskaliga tester av olika produkter och tjänster genomförs. Exempel på tänkbara områden kan vara kläder och materiel eller utbildningar av olika personalgrupper under subarktiska förhållanden som är ett mellanting mellan arktiskt klimat och tempererat klimat. Ett samlat med olika aktörer om kylans inverkan på olika typer av materiel samt träning och utbildning av personal borde vara av nationellt intresse för ett land i norra delen av . Utredningens förslag om upprättande av centrum är också av yttersta vikt för den fortsatta utvecklingen av efter regementsnedläggningen, och även angelägen för framtida tillväxt i hela . Idén är att centret utifrån kundens specifika behov skulle nyttja de redan befintliga kunskapscentren som finns inom olika områden, exempelvis köldmedicin, (), fjällräddarna och liknande, men även använda befintliga fysiska lokaliteter som hamn, Tåme skjutfält eller högfjällsområdet runt . CTÖ skulle agera tillsammans med andra eller FoU-avdelningar och välja plats för genomförandet allt efter kundens specifika önskemål och behov. Man har i utredningen även föreslagit ett samarbete med den militära kompetens som finns inom detta område. CTÖ skulle också understödja uppbyggandet av Försvarsmaktens initierade arbete för att få igång internationell test- och övningsverksamhet inom det rent militära området. Förslaget innebär också ett ökat nyttjande av militära faciliteter, exempelvis skjutfält. En höjd beläggning genererar intäkter och därmed skulle CTÖ bidra till att behålla, eller till och med förstärka, den militära infrastrukturen i . Sammanfattningsvis skulle ett CTÖ i ha en stor betydelse för hela och stärka profil som internationell testregion med visionerna om Bothnia Testsite. Det knyter direkt an till den inriktning som länet tagit i sitt regionala tillväxtprogram. Förslaget förstärker kopplingen mellan LTU och näringslivskunder för FoU-uppdragsverksamhet. Dessutom skulle det förstärka den militära infrastrukturen i . Förre försvarsministern sade i att han var beredd att fullfölja försvarsbeslutet till denna del. Frågan gällande CTÖ har ställts som interpellation till både näringsminister och försvarsminister utan att bringa klarhet om CTÖ:s framtid. Det är därför angeläget att regeringen fattar nödvändiga beslut för att driva frågan om CTÖ vidare.
mot · GW02N236 · 2008-10-01 00:00:00 — Utförsäljning av statliga bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda hur ett regelverk bör se ut vid försäljning av statliga bolag. Från tid till annan kan staten behöva förändra sitt ägande av olika bolag. Olika tider kräver olika strategier när det gäller vilka bolag staten bör äga och inte äga. Detta är naturligt men tyvärr finns det inte något genomtänkt regelverk kring hur försäljningar av statliga bolag ska genomföras. Avsaknaden av ett regelverk har säkerligen skapat extra mycket besvärligheter vid de utförsäljningar som genomförts och genomförs . Mitt förslag löser inte alla besvärligheter men det är ett steg på vägen för att få ökad acceptans bland medborgare och anställda vid försäljningar. Jag anser att många anställda men också medborgare ansett att så som regeringen hanterat utförsäljningarna, så har man känt sig överkörd. Jag anser att det behövs ett regelverk kring detta som syftar till att anställda vid de berörda bolagen och medborgarna ska ges delaktighet vid försäljningar. Det vore också bra om man kunde nå så stor uppslutning som möjligt bland partier för ett sådant regelverk. Jag anser att när ett bolag ska säljas ut, så ska detta ske i tre steg. För det först ska de anställda få förtur att köpa aktier i företaget. Det kunde gå till så att de anställda erbjuds att köpa aktier i företaget till rabatterat pris. I andra hand skulle övriga ägare, d.v.s. medborgarna/brukarna, erbjudas att köpa aktier i företaget till rabatterat pris. I tredje hand ska institutioner och övriga intressenter på finansmarknaden erbjudas att köpa aktier till marknadspris. På så sätt skulle utförsäljningar av statliga bolag på ett mer direkt sätt involvera de närmast berörda, de anställda på företaget och ge möjlighet för ägarna/medborgarna att ta del av processen på ett aktivt sätt. Genom en sådan strategi tror jag att man skulle kunna få en mer avdramatiserad diskussion i samband med att ett statligt bolag säljs ut som människor slipper känna sig överkörda på det sätt många känner kring dagens försäljningar av statliga bolag.
mot · GW02N238 · 2008-10-01 00:00:00 — Distribution av förnyelsebar gas tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna att kunna samordna en effektiv distribution av biogas i samma ledningsnät som naturgas utan att det inverkar på de respektive beskattningsnivåerna. Förnyelsebar biogas är befriad från skatt enligt svensk lag. Problem uppstår om denna distribueras i samma ledningsnät som fossil och icke förnybar naturgas. Att kunna distribuera biogasen via existerande ledningsnät för naturgas skulle ha sina fördelar på många sätt. Tolkningen av lagstiftningen kräver i så fall att ett nytt separat distributionsnät byggs för att separera hanteringen av den skattebefriade biogasen från naturgasen. För att kunna erbjuda goda alternativ av miljövänlig energi är det av största vikt att denna också görs praktiskt tillgänglig genom en effektiv och rationell distribution. Det leder därför till en mindre lyckad hantering att den differentierade beskattningen av de olika gasformerna snarare motverkar denna ambition. Därför är det angeläget att se över de praktiska möjligheterna till att kunna samordna en effektiv distribution av biogas i samma ledningsnät som naturgas utan att det inverkar på de respektive beskattningsnivåerna.
mot · GW02N243 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till bensinmackar i glesbygd. har många tankställen försvunnit i landsbygdsområden, inte minst i . Förändringarna beror bland annat på att oljebolagen anser att det råder en överetablering av försäljningsställen. En annan problematik rör ansvaret för marksanering när en anläggning stängs. Det finns risk för att små bensinstationer drabbas av stora kostnader för sanering när de upphör med bensinförsäljning. Nya entreprenörer som tar över driften av en anläggning axlar också saneringsansvaret. Effekten kan därför bli att ingen är beredd att ta över driften. För de svenskar som bor i glesbygden innebär utvecklingen en radikalt försämrad service. Ofta är bensinmacken lokaliserad tillsammans med andra tjänster som en lanthandel, kassaservice och systembolag. När bensinmacken försvinner tenderar övriga verksamheter också att läggas ned. Därför kan macken vara avgörande för en orts överlevnad. Att man som konsument tvingas resa flera mil extra för att tanka gagnar inte heller miljön. Det finns exempel på enskilda samarbeten och initiativ för att motverka nedläggningen av tankställen i glesbygden. I används numer mobila tankar som inte behöver grävas ner och därmed minskar risken för dyrbara saneringar. I har bensinmacksägare gått samman för att uppnå de stordriftsfördelar som är nödvändiga för att kunna fortsätta driften i egen regi. I finns planer på en liknande lösning. Ett stöd från samhället vore betydelsefullt för att underlätta för dessa lokala initiativ och stävja utarmningen av glesbygden. Därför bör förutsättningarna för ett sådant stöd utredas.
mot · GW02N244 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra ägarstrukturen av kärnkraften. De tre största elproducenterna svarade tillsammans för av elproduktionen i . andel uppgick till medan Eon och Fortum svarade för . Dessa företag äger även produktionskapacitet gemensamt, framförallt kärnkraftverk. startade i 2006 en utredning för att granska hur konkurrenslagstiftningen efterlevs på elmarknaden. En av huvudfrågorna i utredningen gällde samägandet av kärnkraftverken. konstaterade i sin rapport att det finns risker med samägandet av kärnkraftverk. lämnade också en skrivelse till där man framhöll det olämpliga ur konkurrenssynpunkt i att de tre stora elbolagen tillsammans äger och kontrollerar all kärnkraft i . kom till slutsatsen att samägandet bör upphöra. Problemen med samägande är flera. Samägandet ger exempelvis företagen möjligheter att få kännedom om sina konkurrenters strategier och produktionsförutsättningar, vilket kan hämma konkurrensen på elmarknaden och påverka prisnivån på el. I vart och ett av de delägda kärnkraftsföretagen är huvudägaren produktionsledande företag och balansansvarigt gentemot . Detta ger dessa företag ett informationsövertag gentemot övriga delägare och mot övriga marknadsaktörer. En förutsättning för att elbörsen ska vara en effektivt fungerande marknadsplats är att det finns en grad av osäkerhet hos producenterna beträffande såväl utbuds- som efterfrågesituationen i samband med budgivningen. Samägandet och övrig branschsamverkan kan eliminera mycket av denna osäkerhet i marknaden, främst vad gäller konkurrenters förväntade beteende. Förtroendet hos övriga aktörer för elmarknadens funktion påverkas därför negativt av samägandet. Mot bakgrunden av ovan nämnda måste ägandestrukturen av kärnkraften förändras så att risker och effekter av samäganden inom svensk elproduktion minimeras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N245 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inställande av kärnkraftens utbyggnad. Svenska företag behöver en stabil och trygg energiförsörjning så att de vågar investera i ny teknik. Den svenska basindustrin måste också ha konkurrenskraftiga elpriser för att hävda sig på en internationell marknad. I EU:s energi- och klimatstrategi utgör kärnkraften en viktig pelare och den är en nyckel för att minska utsläppen och säkra tillgången på energi. Det är uppenbart att det är svårt att nå klimatmålen om kärnkraftens andel av elproduktionen skulle minska. En av de viktigaste förutsättningarna för fler framgångsrika företag och ett välfärdssamhälle är säker tillgång till energi. har vi i en ren och säker elproduktion med vatten- och kärnkraft som bas. Men vi är också beroende av importerad el och energibehovet kommer trots utveckling mot energisnålare teknik fortsatt att vara stort. Inom den svenska basindustrin är energi, framförallt el, ofta en viktig råvara och utgör en stor del av den totala kostnaden för produkten. Företagens konkurrenskraft avgörs därför i hög utsträckning av hur stora energikostnaderna är. I den långsiktiga strategin för att åstadkomma en trygg och stabil energiförsörjning måste utbyggnad av den koldioxidfria kärnkraften ses som en viktig del.
mot · GW02N246 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla företagens uppgiftsinlämning till myndigheter. Det pågår just nu ett stort regelförenklingsarbete inom . Målet är att minska företagens administrativa kostnader för samtliga statliga regelverk med fram . Det är bra. En viktig fråga att lyfta in i detta arbete bör vara att få ordning på det blankettregn som drabbar företag och att förenkla kraven på uppgiftslämnande. Svenska företag fyller i miljontals blanketter . Det som främst upplevs som ett problem är att flera olika myndigheter vill ha samma eller snarlika uppgifter från företagen. , , gjorde en sammanställning av företagens uppgiftslämnande 2005 visade det sig att 90 myndigheter krävde in blanketter av företagen. Det kan också konstateras att samordningen mellan myndigheterna vid inhämtande av uppgifter från företagen är mycket begränsad. Uppgifterna som företag är skyldiga att lämna, och som tar tid att arbeta fram, kommer dessutom sällan företagen själva till direkt nytta. Detta är inte effektivt. Det leder till onödigt dubbelarbete hos den som måste fylla i blanketterna men också för staten eftersom flera statstjänstemän uppenbarligen arbetar med att få in samma eller snarlika uppgifter från företagen. Det finns många sätt att förenkla detta. Ett förslag som bör diskuteras är att en enda myndighet, exempelvis SCB i eller , får i uppgift att samla samtliga statliga myndigheters uppgiftskrav på företagen. Sedan detta har skett bör inte någon myndighet få ställa nya uppgiftskrav på företag innan den har undersökt om dessa uppgifter redan finns tillgängliga hos en annan myndighet. Ett annat förslag kan vara den lösning som vårt grannland valt. Där har de , vars uppgift är att samordna och förenkla uppgiftslämnarkraven på näringslivet. I är själva registret ett så kallat metadataregister som innehåller information om vilka uppgifter som efterfrågas av vilka myndigheter. De uppgifter som företagen lämnar in återfinns hos de olika myndigheterna. Myndigheterna har sedan en skyldighet att, under överinseende av , samordna och dela med sig av uppgifterna sinsemellan. Endast myndigheter som själva har stöd i författning för att hämta in en motsvarande uppgift direkt från företaget kan få tillgång till denna uppgift hos en annan myndighet. Denna begränsning finns bl a med hänsyn till den personliga integriteten. Inga myndigheter får lov att ställa krav på uppgiftslämnande utan att först kontrollera om detta redan utförts av annan myndighet. Detta är två exempel på lösningar för att förenkla företagens hantering av uppgiftslämnande och som bör tas med i regelförenklingsarbetet. Det bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02N247 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta generationsskiften i företag. En stor andel av de svenska företagarna kommer att gå i pension . Ungefär en fjärdedel av ägarna i fåmansbolagen är eller äldre. När det gäller andra företag visar en studie gjord av att drygt sex av tio av företagsledare i företag med mellan 2 och 49 anställda inte har vidtagit några åtgärder alls för att underlätta ett kommande ägarskifte. Detta är ett bekymmer och det finns en stor risk att företag kommer att gå förlorade i denna generationsväxling. Problemet är till viss del uppmärksammat av den förra regeringen som gav i uppdrag att utforma ett nationellt program för att underlätta ägarskiften. I uppdraget pekades särskilt informationsinsatser ut. Detta räcker inte. Det behövs en tydlig handlingsplan för att underlätta generationsväxlingar så att fler väljer att bli företagare och vågar ta över befintlig verksamhet. Både administrativa frågor och skattefrågor måste finnas med i en sådan plan. Dessutom måste de offentliga försäkringssystemen ses över så att detta företagande blir mer jämbördigt med en anställning. Då kommer fler unga att våga satsa på att ta över de företag som riskerar att gå förlorade i generationsväxlingen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N248 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategidokument för åretruntlevande skärgårdskommuner. Under har vatten och kustnära boende blivit oerhört populärt. I de kommuner som har dessa attraktiva boendemiljöer har stora problem uppstått. I takt med att attraktionskraften av bostäderna har ökat har priserna följt med och är nu oerhört höga, så höga att människor med vanliga inkomster inte kan bosätta sig i dessa hus. Husen köps nu till stor del av människor som har permanent boende på annan ort och endast använder husen som sommarbostad. Den bevarade sommaridyllen liknar mer ett dockskåp. som går säljs allt fler hus och åretruntbefolkningen minskar i samma takt. Detta för med sig att det inte längre finns något underlag för samhällsservice i dessa kommundelar, service i form av affär, kollektivtrafik, skola, äldreboende med mera. Funktioner som är så viktiga för att människor ska kunna bo kvar året runt. När samhällsservicen minskas eller tas bort helt försvinner även arbetstillfällen. När barnen ärver husen har de ofta mycket svårt att lösa ut och bosätta sig där då det är alltför höga summor att betala om man är flera syskon. Man får stillatigande se på när husen köps av penningstarka badgäster. Sammantaget gör detta att allt fler områden i våra kustkommuner sakta somnar in. Fler och fler hus gapar med kolsvarta fönster under större delen av året. Om vi verkligen vill ha en levande landsbygd och en levande skärgård och det ska vara mer än bara ord på papper så måste man ta och visa det konkret genom att vidta en rad åtgärder. I första hand måste man ha en samlad politik för vad man vill med vår skärgård. Skärgården säljs ut till högstbjudande utan att någon drar i bromsen. Jag yrkar på att man tar fram ett strategidokument med mål och handlingsplan som visar vad man vill med vår skärgård.
mot · GW02N252 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditgarantier. De företag som är verksamma utanför tillväxtregioner upplever ett starkt växande problem med sin kapitalförsörjning. Det gäller främst möjligheten att låna till investeringar och till rörelsekapital. Utanför större tätorter och städer värderas fasta investeringar mycket lågt eller ibland till helt försumbara värden. Bankernas utlåning till investering i maskiner och lösa inventarier samt till deras rörelsekapital är mycket restriktiv. Detta förhållande uppmärksammades i den senaste regionalpolitiska utredningen, där regeringen fick i uppdrag att utreda och lämna ett förslag till kreditgarantier. Regeringen bör överväga förbättrade kreditmöjligheter för företag verksamma i tillväxtsvaga regioner.