mot · GW02Ju305 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera lagstiftning och insatser mot klotter samt samla in exempel på andra länders lagstiftning och insatser inom området. Skadegörelse ökar mer än de flesta andra brott och kostar samhället miljarder . har antalet polisanmälningar av skadegörelse tredubblats. Framför allt har klotter ökat. Klotter står för ungefär en tredjedel av antalet anmälda skadegörelsebrott, och antalet anmälda fall av klotter har ökat kraftigt. anmäldes fler än 50000 klotterbrott. Anmälningsfrekvensen är dock inte tillförlitlig när det gäller att bedöma hur många brott som egentligen begås eftersom viljan att anmäla varierar. Mörkertalet kan vara stort. Uppklarningsprocenten av brotten är mycket låg, och en anmälan sker ofta utifrån att försäkringsbolag kräver detta eller för att bidra till statistiken. Klotter innebär stora kostnader Det finns ingen bild av vad de totala kostnaderna för klotter uppgår till, men som ett exempel kan nämnas att AB () uppger att vandalisering och klotter har kostat dem , vilket var en ökning sedan föregående år. När det gäller kommunernas utgifter för klottersanering beräknade 2003 att notan hamnade runt en halv miljard . Enligt uppgift från Kommuner och Landsting (SKL) finns inga senare uppgifter om saneringskostnaderna, men eftersom klottret ökat torde kostnaderna gått i samma riktning. Helt klart är att klottret kostar stora pengar som skulle kunna användas till roligare saker än sanering. Klotter kan också vara en inkörsport till annan kriminalitet som innebär både mänskligt lidande och ekonomiska kostnader. beslutade om skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen i och i 19 § polislagen (1984:387) vad gäller skadegörelsebrott. Skärpningarna trädde i kraft . Genom ändringarna har polisen fått rätt att i förebyggande syfte kroppsvisitera personer för att söka efter hjälpmedel som kan användas vid klotter, straffmaximum för skadegörelse av normalgraden har skärpts och försök till klotter har straffbelagts. Det finns dock ingen statistik som visar om någon har fällts eller hur många det är som har fällts för försök till klotterbrott. Ungefär som lagskärpningen ägde rum i trädde en ny ordningslag i kraft i . Paragraf 13 i ordningslag 27.6.2003/612 har följande lydelse: Innehav av ämnen som lämpar sig för klottring Det är förbjudet att utan godtagbart skäl på allmän plats inneha sprayfärger och andra sådana målarfärger eller andra ämnen som lämpar sig väl för klottring av egendom. I varje enskilt fall avgörs det om det finns ett godtagbart skäl till innehav av sådana ämnen på allmän plats. Ett godtagbart skäl till innehav av målarfärg kan t.ex. vara att personen är på väg för att måla något tillåtet objekt. Däremot kan det krävas tydligare motivering för att ha en sprayfärg i fickan mitt på en godsstation. Lagen har således likheter med den svenska lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. Påföljden vid otillåtet innehav av ämnen som lämpar sig för klotter är dagsböter eller ordningsbot. I har brott mot ordningslagen efter 2004 minskat med . Det finns ingen särskild statistik om klotterbrott, men det finns uppskattningar som visar att klotter i huvudstadsregionen och i Åbo har minskat med tiotals procent sedan 13 § ordningslagen infördes. Förstärk åtgärderna mot klotter i Skadegörelsebrotten ökar i , varav klottret står för en stor del. Uppklarningsprocenten för skadegörelsebrott är låg och det är nödvändigt att satsa på förebyggande insatser. Insatserna och lagstiftningen för åtgärder är svagt utvärderade. Förändringen som gjordes 2004 i och i 19 § polislagen behöver utvärderas. Därutöver behöver det inhämtas exempel från andra länders lagstiftning och insatser. tog fram en idéskrift om klotterförebyggande åtgärder. Denna uppfyller inte önskemålet om utvärdering av den svenska lagstiftningen och insatserna. Mot bakgrund av detta föreslår jag att regeringen ges i uppdrag att utvärdera lagstiftning och insatser mot klotter samt samla in exempel på andra länders lagstiftning och insatser inom området. Detta bör göras för att framöver effektivt kunna motverka klottret och dess kostnader.