ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ484 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av behovet av en förstärkt djurskyddskontroll. När nya djurskyddsmyndighet invigdes i hade den dåvarande socialdemokratiska regeringen som ambition att stärka det svenska djurskyddet, i enlighet med målen i djurskyddslagen. Den nya myndigheten skulle genom samordning förbättra skyddet av djuren i stort, se till att djurskyddslagen följdes och fungera som en spjutspets i arbetet med utredningar, utvärderingar, forskning och kunskapsinhämtning. Myndigheten skulle också skapa opinion och fästa uppmärksamheten på behovet av att värna djur. En huvuduppgift var att stärka tillsynen av djurskyddet i landet. Dåvarande jordbruksminister förklarade i sitt invigningstal i : Målsättningen är att på ett kompetent sätt stödja och vägleda de lokala och regionala tillsynsmyndigheterna. Målet är att uppnå enhetlighet, rättssäkerhet och kvalitet i djurskyddstillsynen. En av den borgerliga regeringens första åtgärder var att lägga ned . Regeringen hänvisade till sitt vallöfte om att effektivisera den statliga administrationen och avvecklade myndigheten . Vi menar att regeringen därmed avhände sig möjligheten till att ytterligare utveckla och förstärka landets djurskydd. Genom regeringens proposition 2007/08:63 Djurskyddskontroll m.m. i statlig regi avhänder man sig nu också kontrollen över djurskyddet. Vi menar att regeringens förslag om att föra över kontrollen från kommunerna till länsstyrelserna innebär att det fysiska avståndet kommer att öka som de arbetsrelaterade kontakterna kommer att minska. Detta leder i sin tur till att det krävs mer tid och resurser för att utföra kontrollerna. Spontana, oanmälda besök blir svårare att genomföra och den lokala kännedomen om förhållandena i olika djurbestånd riskerar att försvinna. Vi befarar också att små jordbruk och små kontrollenheter får färre kontroller utförda i och med de ökande avstånden och att kontrollmyndigheten tvingas ta på sig för att komma till akuta situationer. I avvaktan på hur betänkande hanteras av regeringen, vill vi även varna för risken av än längre avstånd . inverkan har inte tillräckligt beaktats i propositionen. Mellan många kommuner finns ett organiserat samarbete om djurskyddskontroll. Vi tycker det är positivt och uppmuntrar gärna till en utökad samverkan kommunerna emellan. Att föra över kontrollen till en länsstyrelse blir dock kontraproduktivt. Effektiviteten minskar och samarbetet mellan kommuner på olika sidor om länsgränser försvåras. Därtill försvåras den så effektiva samordning som finns mellan många kommuners djurskyddskontroll och deras miljö- och hälsoskyddskontroll. Ett flertal inspektörer har bägge typerna av kontroll som arbetsuppgift. När miljö- och hälsoskyddskontrollen fortsättningsvis ligger kvar i kommunerna, vilket vi förespråkar, medan djurskyddskontrollerna förändras minskar samordningseffekterna. Avgifterna för de olika kontrollerna blir dessutom olika. Det är svårt att se förenklingsvinsterna i detta. i (s)
mot · GW02MJ487 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Bilskrotningsfonden bör återinföras. är väldigt ålderstigen i jämförelse med den i andra länder. Det är framför allt ett miljöproblem då äldre bilar släpper ut fler miljöfarliga ämnen än nyare modeller. Det är vedertaget att transporter hör till de värsta miljöbovarna. Men i ett avlångt land som där avstånden ofta blir stora är bilen i många fall nödvändig för att klara det vardagliga livet. En förbättring av situationen vore om alla gamla bilar byttes ut mot nya och mindre bränsleslukande modeller eller bilar som drivs med alternativa bränslen. Bilskrotningsfonden verkade i detta syfte. Den gjorde det möjligt för bilägare att skrota sina gamla bilar och var mycket uppskattad av både bilägare och miljövänner. Men det visade sig snabbt att de medel som Bilskrotningsfonden fått sig till del var alldeles för små. Pengarna som avsatts till Bilskrotningsfonden var slut . Pengarna räckte bara till skrotning av 25 000 bilar. finns det ca 325 000 gamla bilar de flesta utan katalysator. beslutade att det dåvarande systemet med skrotningsavgifter och skrotningspremier samt Bilskrotningsfonden skulle upphöra. Anledningen till att fonden avvecklades är att producenter av bilar fr.o.m. är skyldiga att kostnadsfritt ta emot uttjänta bilar enligt förordning om producentansvar för bilar. Vid behandlingen av regeringens proposition i ämnet konstaterade utskottet att den del av skrotningspremien som ska täcka kostnaderna för skrotning inte behövs när producenten ansvarar för kostnaden. Bilskrotningsfonden var ett effektivt redskap i miljöarbetet. Fonden stimulerade till att många ägare till gamla bilar skrotade dem vid en bilskrotningsfirma i stället för att överge fordonet ute i naturen. Men om den ska vara det även fortsättningsvis krävs att regeringen omfördelar resurser så att fler bilägare får möjlighet att skrota sina gamla bilar. Då kan den svenska bilparken snabbt föryngras allt med syftet att få ned koldioxidutsläppen och bidra till uppfyllandet av miljömålen.
mot · GW02MJ489 · 2008-10-07 00:00:00 — Åtgärder mot lösspringande hundar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kamphundar och möjligheten att meddela kopplingstvång för att skydda människor. Incidenterna då okopplade hundar angriper människor ökar. Ett exempel är en kvinna i uppländska som blev attackerad av en rottweiler och svårt biten. Följden blev upprepade operationer, och i ett medborgarförslag till sin kommun har hon krävt koppeltvång i tättbebyggt område. finns ingen nationell förordning som konkret stadgar vad som gäller koppling av hundar, utan sådana bestämmelser stadgas genom kommunala ordningsföreskrifter. Detta innebär att bestämmelserna skiljer sig åt från kommun till kommun. 1 § lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter stadgar dock att Hundar och katter skall hållas under sådan tillsyn och skötas på ett sådant sätt som med hänsyn till deras natur och övriga omständigheter behövs för att förebygga att de orsakar skador eller avsevärda olägenheter. 8 § säger att Om någon brister i tillsynen över eller skötseln av en hund, får polismyndigheten meddela de förelägganden och förbud som behövs för att förebygga skada eller avsevärd olägenhet. får också omhänderta en hund, eller meddela hundförbud för den som allvarligt brister i tillsynen av hundar. Särskilt allvarligt är det när löst springande hundar är av kamphundstyp. Enligt 19 a § Djurskyddsförordningen (1988:539) är det förbjudet att inneha eller genom avel frambringa hundar som har extremt stor kamplust, blir lätt retade och biter, bara med svårighet kan förmås avbryta ett angrepp eller har en benägenhet att rikta sitt kampintresse mot människor eller andra hundar. I är alltså hundar med dessa egenskaper förbjudna, även om ingen enskild ras är förbjuden. Enligt betänkande Hund i rätta händer om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) har detta lagstycke emellertid aldrig kommit till någon större praktisk användning. För att komma till rätta med de olägenheter som okopplade hundar orsakar, kan det finnas anledning att se över kopplingstvånget. Enligt 16 § lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter är hundägare skyldiga att den 1 mars20 augusti hålla sin hund under sådan tillsyn att den hindras från att springa lösa i mark där det finns vilt. Det får också meddelas föreskrifter av regering eller ansvarig myndighet som innebär koppeltvång för att skydda viltet. Någon motsvarande skrivelse för att skydda människor finns däremot inte. Detta menar jag är orimligt. Det måste åligga polismyndigheten att kontrollera att aktuella bestämmelser om tillsyn av hund efterföljs. Om polismyndigheten påvisar att dessa bestämmelser inte är tillräckliga, kan det vara aktuellt att ändra gällande lagrum så att kopplingstvång kan meddelas för att skydda människor.
mot · GW02MJ492 · 2008-10-02 00:00:00 — Främjande av regionala livsmedelscentrum typ Hälsingelivs tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja lokal och regional livsmedelsproduktion. Efterfrågan på lokalt producerade och ekologiska livsmedel ökar stadigt. De initiativ som tagits landet runt med Bondens marknad mitt i stan har på många håll blivit veritabla succéer. Inte minst i har denna företeelse blivit ett mycket uppskattat och värdefullt inslag i stadsbilden där stadsborna kunnat fylla sina skafferier med kvalitetsprodukter från närområdet. Detta visar att det finns förutsättningar för en ökad tillväxt inom livsmedelsproduktion i vårt land men har inte tillräckligt mycket produkter kommit ut på marknaden. Många företag och privatpersoner har utvecklingstankar inom livsmedelproduktion men det finns också många hinder på vägen. För att öka möjligheterna att utveckla och testa olika idéer behövs arenor där man kan träffa andra företag, pröva sina produkter, få hjälp och rådgivning m.m. Man kan genom tidigare erfarenheter utläsa ett önskemål från mindre livsmedelsföretag om närhet till lokaler, utrustning och kompetens för produktutveckling av livsmedelsprodukter. Mot denna bakgrund finns det anledning till åtgärder för att främja utvecklingen av regionala livsmedelscentrum. Ett regionalt livsmedelscentrum kan vara en kreativ mötesplats där nya nätverk och innovationer initieras. Nätverksträffar kan anordnas och formas efter önskemål från bl.a. livsmedelsföretagen själva. Dessa centrum kan tillhandahålla både utrustning och kompetens för att hjälpa livsmedelsföretag och odlare med såväl produktutveckling och analyser som fortbildningskurser. Dessa anläggningar bör också kunna bli en resurs för olika aktiviteter inom besöksnäringen, då det finns en nära koppling mellan livsmedel och besöksnäring. Forskning om lokal livsmedelsproduktion med fokus på produktutveckling och kvalitet blir en tillgång inte bara i regionen utan även nationellt. Det finns behov av ett flertal livsmedelscentrum i som kan hjälpa livsmedelsföretagare att lyckas med sina produkter. Ett exempel på ett sådant bra initiativ är Hälsingelivs. Det är en förening för livsmedelsföretagare i som i ett tänkt EU-projekt utformat förslag på hur ett regionalt livsmedelscentrum i samverkan mellan näringsliv och offentlig verksamhet kan formas. Att förena utveckling, utbildning och forskning i mindre enheter ger en effektfull spridning av tillgång på utvecklingsresurser vilket i förlängningen ger ett brett utbud av lokala livsmedelsprodukter med hög kvalitet. Dagens problem är svårigheterna att förena just dessa utvecklingsresurser och hitta bra lösningar för framtiden. Att stödja pilotprojekt av denna typ bör ligga väl i linje med regeringens livsmedelsstrategi och kan utgöra ett led i att göra till det främsta matlandet i .
mot · GW02MJ494 · 2008-10-07 00:00:00 — På nationell nivå vill vi gå vidare med de lokala och regionala råd som har beslutat om. En av de viktigaste fiskepolitiska uppgifterna, som vi socialdemokrater ser det, är att skapa en samverkan mellan näring, miljöorganisationer, forskare och kustkommuner. måste samarbeta med berörda parter. Förutsättningar för ett hållbart resursutnyttjande och en bibehållen svensk fiskenäring måste skapas. Det småskaliga fisket runt vår kust ska prioriteras eftersom det är regionalpolitiskt viktigt: för glesbygden, för sysselsättningen, för turistnäringen och inte minst för fiskenäringen. Det fria handredskapsfisket ska också fortsatt värnas. i (s)
mot · GW02MJ495 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara tillåtet att gräva ned även slaktbiprodukter som fiskrens i det geografiska område som är undantaget från kravet om insamling av animaliska biprodukter. Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter Nedgrävning eller annat bortskaffande av animaliska biprodukter (SJVFS 2007:2 saknr K14) får självdöda eller avlivade djur i vissa glesbefolkade delar av landet grävas ned. Detta gäller stora delar av norra inland exempelvis norra . Flera fiskodlingar ligger inom det undantagna området där självdöda eller avlivade djur får grävas ned som alternativ till insamling. Det visar sig emellertid att detta inte gäller slaktbiprodukter som fiskrens. Detta riskerar att skapa problem för berörda fiskodlingar som bedriver verksamhet i det glesbefolkade inlandet, som annars är undantagna från kravet om att insamla självdöda eller avlivade djur. Om det inte är tillåtet att gräva ned slaktbiprodukter som fiskrens så måste detta vara ett förbiseende som bör rättas till.
mot · GW02MJ496 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU:s subventioner till vin- och tobaksodling bör avvecklas. EU:s jordbrukspolitik är en gigantisk koloss som tar oerhörda ekonomiska resurser i anspråk. Nära halva EU:s budget går till jordbrukspolitiken, dvs. Den är också nästan så långt ifrån miljömässigt och djuretiskt hållbar som man kan tänka sig. Helst av allt skulle jag vilja att hela jordbrukspolitiken på EU-nivå avskaffas och alltså åternationaliseras. Dock lär det ta ett tag att få igenom denna åsikt i EU. En reformering av EU:s jordbrukspolitik så att endast ekologiskt hållbara och djurvänliga jordbruk är berättigade till stöd kan vara ett steg i rätt riktning. Men det handlar inte bara om på vilket sätt jordbruket sköts. Det handlar också om vilken jordbrukspolitik EU driver när det gäller att subventionera vad som ska produceras samt på vilket sätt detta hänger samman med andra politiska målsättningar. Ökad och förbättrad folkhälsa är en sådan målsättning, fastslagen i liksom också EU. I såväl svenska mål som EU-mål för folkhälsan lyfts bl.a. frågan om sunda och säkra miljöer och produkter, minskat bruk av alkohol och tobak samt säkra livsmedel fram. Det betonas också särskilt att hälsan måste beaktas inom alla politikområden. Frågan är dock om så görs. EU subventionerar produktionen av tobak med . EU har regler för s.k. säljfrämjande åtgärder med stöd till feta mjölkprodukter, bl.a. riktat till skolbarn. EU ger stöd till produktion och konsumtion av smör och grädde på närmare 3 miljarder . EU ger stöd till vinodling och också ett stöd till s.k. överskottsvin som leder till att priserna dumpas. Det finns säkert många fler exempel. Poängen här är att det inte tycks finnas någon samordning av politiken. Å ena sidan har man fina folkhälsomål för att bl.a. förhindra fetma och en restriktiv alkoholpolitik för att skydda hälsan, men å andra sidan bedriver man en aktiv jordbrukspolitik för att stödja just denna produktion. Det är orimligt. Slutsatsen blir att det måste göras en analys av EU:s jordbrukspolitiks negativa inverkan på folkhälsan. Det är rimligt att tro att denna analys visar på vilken negativ effekt EU:s jordbrukspolitik har på folkhälsan. Jag förutsätter då att regeringen vidtar åtgärder för att ändra EU:s politik inom detta område. Ett lämpligt tillfälle att göra detta är under den översyn av EU:s jordbrukspolitik som påbörjats. En av de saker man dock genast borde kunna ändra på är det stöd som EU ger till produktion av tobak och vin. Regeringen bör genast verka för att detta stöd upphör i EU.
mot · GW02MJ499 · 2008-10-07 00:00:00 — med nötrasen belgisk blå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att driva frågan i EU gällande rätten för enskilda länder att skärpa lagstiftningen för att förhindra avel och slakt av belgisk blå. Nötrasen belgisk blå, eller som den också kallas monstertjuren , är i princip bannlyst och förbjuden i , eftersom de flesta slaktare inte vill ta i köttet. LRF har fördömt rasen och av alla konsumenter skulle säkerligen tacka nej. Detta beror på att belgisk blå är framavlad till bristningsgränsen och de värsta monstertjurarna har dubbla uppsättningar av vissa muskler, har ben som inte kan bära kroppen mer än mycket sporadiskt och måste födas med kejsarsnitt. Allt detta för att ge maximalt med kött. har infört bestämmelser som förbjuder viss avel utifrån djurskyddsaspekter, eftersom EU-direktivet inte garanterar att avel inte orsakar lidande eller skada för de berörda djuren. Men i ett brev från till den slås fast att renrasiga nötkreatur ska i princip godkännas för avel. För många uppfödare tolkas detta nu som att det är fritt fram för rasen monstertjuren belgisk blå. kom det fram att de framtagna överenskommelserna inom slakteribranschen, att inte slakta från rasen belgisk blå, inte visade sig hålla. I stället avslöjades en växande smygslakt av belgisk blå och en dubbelmoral hos en del slakterifirmor. De som drabbas, förutom själva djuren, är givetvis konsumenterna, som inte längre vet vad det är för kött de köper, och förtroendet för skötsamma slakterier. svar till besked var att skulle ta bort de handelshinder som finns för djuren, men ha förbud mot avel med djur som har anlaget muskelhypertrofi, vilket lär gälla all nötkreatur belgisk blå. Huruvida kan ha denna linje är fortfarande oklart, även om jag givetvis delar regeringens uppfattning. Frågan är om EU-kommis-sionen gör det. Jag anser att regeringen ska driva frågan i EU gällande rätten för enskilda länder att skärpa lagstiftningen för att förhindra avel och slakt av belgisk blå.
mot · GW02MJ501 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uttryckligt skydd i lagen för djur mot att utnyttjas sexuellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för djur mot att utnyttjas i pornografiska sammanhang.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Det är väl känt att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning och veterinärernas samarbetsorganisation har reagerat. På Internet sprids bilder där djur utnyttjas sexuellt och där det hävdas att bilderna är tagna i . Enligt min mening är dessa signaler tillräckliga för att ett förbud ska vara motiverat. djurskyddslag fanns en paragraf med ett rakt förbud mot sexuellt utnyttjande av djur, det vill säga ett förbud mot tidelag. Djurskyddslagen saknar ett sådant direkt förbud, vilket är olyckligt. Enligt min mening bör ett förbud mot sådant utnyttjande införas. Paragrafen bör även vara straffsanktionerad. Jag anser också att åtgärder bör vidtas då det gäller djurpornografiskt material, särskilt bildmaterial. Justitiekanslern har i ett PM för dragit en parallell mellan barnpornografi och djurpornografi. Justitiekanslern pekar på att det i båda fallen handlar om individer som knappast kan anses ha givit sitt samtycke. I vissa sammanhang, bland annat i betänkande 17 från /03, har det gjorts gällande att ett förbud mot framställning, förmedling och innehav av djurpornografiskt material skulle vara ett alltför stort ingrepp i yttrandefriheten. Mot bakgrund av de välmotiverade förbuden mot barnpornografi, djurs utsatta ställning och dagens förekomst av djurpornografiskt material har jag svårt att se det påstådda. I flera andra europeiska länder finns lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Också i våra nordiska grannländer förs en debatt om att förbjuda sexuellt utnyttjande av djur eller så existerar redan lagstiftning. I kan spridning av djurporr ge upp till fängelse och i kan samma brott enligt den norska strafflagen ge fängelse.
mot · GW02MJ504 · 2008-10-07 00:00:00 — Avskaffande av blyammunition från miljömål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett avskaffande av miljömålet för blyammunition. Miljön är en mycket viktig fråga och det är av stor vikt att vi tar miljöproblematiken på allvar och vidtar åtgärder som skyddar mot aktiviteter som har en negativ miljöpåverkan samt som kan komma att skada miljön och naturen . Det är dock av stor vikt att vi grundar våra beslut på fakta samt att vi i onödan inte sätter upp hinder och förbud. måste den eventuella skadan vägas mot den nytta som en annan aktivitet medför. I den av antagna propositionen 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö kan man bland annat läsa följande: Bly bör fasas ut genom en kombination av förbud och frivilliga åtgärder. Den största spridningen av bly till miljön sker genom användning av blyammunition och blysänken. Det har skett en rad utredningar om blyets farlighet när det används som ammunition. Den bild som framkommit är att faran med bly som ammunition har överskattats. Utfällningen av bly är mycket liten. I de fall där det finns viss fara finns regler som reglerar detta. Ett exempel på detta är förbudet mot blyhagel vid jakt över våtmarker. Detta förbud valde vi i att ha kvar då det finns en liten risk för att fåglar blir förgiftade genom att äta blyhagel och i sin tur förgiftar människor. Nyttan av bly som ammunition är mycket stor. Bly är en billig metall som har oöverträffade egenskaper för . Det är en mjuk och tung metall som både kan ges en mycket hög rörelseenergi och som sen kan överföra denna när kulan deformeras. Tyngden gör också att kulan blir stabil och att metallen är mjuk gör att det enkelt går att räffla en pipa för att ytterligare stabilisera kulen. Sammantaget ger detta en mycket träffsäker ammunition som dessutom enkelt dödar det vilt som avses. Även för sportskytte är bly det bästa alternativet. Det går att ta fram alternativ för grövre ammunition men det skulle bli mycket kostsamt för skyttarna. Vid finkalibrigt är det svårt att se goda alternativ till bly. Att realisera miljömålet i Giftfri miljö skulle därmed antagligen reducera en av sporter till en liten sport för entusiaster med god ekonomi. Eftersom skyttet, såväl vid jakt som sportskytte, saknar alternativ som är fullgoda till bly och blyet inte visat sig skada miljön så finns det inte sakskäl att behålla det gamla målet som finns angett i 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö. Bly i andra former bör behandlas för sig, men miljömålet som rör bly i ammunition bör avskaffas. Ett avskaffande av miljömålet för blyammunition skulle också skapa en stabilitet för jägare och sportskyttar som saknats . Stabila spelregler skulle kunna etableras och de skulle kunna förutsäga hur politiken kommer att utvecklas på ett betydligt bättre sätt.