mot · GW02N431 · 2008-10-06 00:00:00 — Besöksnäringen utgör en betydande del av tjänstesektorn och exportvärdet är större än export av personbilar. Momsintäkterna är betydande. Antalet nya företag ökar och jobben blir alltfler. Den utländska turismen ökar och potentialen är fortsatt mycket stor. Vi anser att besöksnäringen är en basnäring. Och vi vill skynda på utvecklingen. Fler utländska turister ska besöka , de ska göra av med mer pengar, bo mer på hotell, campingar, stugbyar med mera, stanna och upptäcka mer av . Med hjälp av förslagen i detta program kommer 20000 nya jobb att skapas inom besöksnäringen . Vårt mål är att ska bli världens främsta turistland senast 2018.1 För att nå detta vill vi: Att regeringen tar fram ett strategiskt utvecklingsprogram för den svenska besöksnäringen tillsammans företagen och de fackliga organisationerna. Investera till ökad marknadsföring av som turistland. Investera för att vinna hem fler internationella evenemang till , inom allt från idrott och kultur till musik. Förbättra näringens kompetensförsörjning. Företagen ska få ett ökat inflytande över vilka utbildningar som ska köpas upp genom en kraftig utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen, fler platser på högskolan och mer resurser till gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att berörda myndigheter och verk i sin verksamhet beaktar besöksnäringens potential. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samordning av marknadsföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett dotterbolag bör bildas under Visit för att främja stora internationella idrotts- och kulturevenemang i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett övergripande mål för besöksnäringen fastställs av Visit . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att får ett tydligare uppdrag att också främja besöksnäringens produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges i uppdrag att driva ett långsiktigt utvecklingsprogram för besöksnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges i uppdrag att ta fram gemensamma värderingsmodeller inför marknadsföringsinsatser och prognoser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlysa ett idrottsår.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Sverigefrämjandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svarta ekonomin ska bekämpas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allemansrätten måste värnas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kassaregister ska omcertifieras vid ägarbyte.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personalliggare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka möjligheter att göra oannonserade kontroller.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett samarbete med turistnäringen om Det gröna . 1 Yrkande 8 hänvisat till KrU. 2 Yrkandena 10 och 1214 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 11 hänvisat till MJU. Besöksnäringen allt viktigare för jobb och tillväxt i Besöksnäringen skapar allt fler jobb och genererar allt större exportintäkter till . Och utvecklingen går mycket snabbt. Besöksnäringen har en möjlighet att växa som många andra branscher saknar. Den kan växa i hela landet. Ofta är det en poäng att åka till en annan ort än där man bor eller arbetar för att få se och upptäcka något nytt och spännande. Därmed kan företag också utanför storstadsområdena växa och skapa fler nya jobb. En växande besöksnäring kan också skapa jobb eller förverkligade entreprenörsdrömmar för grupper som annars ofta har en tuffare situation på arbetsmarknaden: kvinnor, ungdomar och svenskar med utländsk bakgrund. Hotell- och restaurangbranschen, handeln och transportnäringen är dessutom mycket arbetsintensiva. Det gör att ökad omsättning leder till fler nya jobb än inom många andra branscher. Besöksnäringens siffror talar sitt eget tydliga språk. Det är en sann framtidsbransch och en viktig svensk basindustri. har turismkonsumtionen i ökat med i löpande priser. 2007 var omsättningen . Mest pengar la turisterna på varuhandel, eller . Därefter kommer boende och restaurang, som kan tillgodoräkna sig intäkter på eller . Transportsektorn med intäkter från exempelvis tågbiljetter, flygstolar och hyrbilar står för eller cirka 25 procent.2 Antalet sysselsatta (årsverken, medeltal) i besöksnäringen har ökat med eller med nästan 28 000 heltidsarbeten . 2007 sysselsattes 160000. Turismexporten, värdet av utländska besökares konsumtion i , fördubblades . Besöksnäringens exportvärde, det vill säga vad utländska besökare konsumerade i , uppgick till 87,6 miljarder och var därmed större än värdet av samlade personbilsexport som var under 2007.3 Turismens andel av totala BNP 2007 var 2,81 procent.4 De svenska resenärerna stod för nästan två tredjedelar av konsumtionen, varav fritidsresenärerna spenderade merparten. De utländska besökarnas konsumtion, , utgjorde av den totala konsumtionen.5 Källa: , Årsbokslut för svensk turism och turistnäring 2007.6 Resandet i världen ökar och turismen till har en bättre tillväxt än som helhet. I har antalet utländska övernattningar på hotell, stugbyar, vandrarhem och campingplatser i det närmaste fördubblats . I som helhet ökade resandet . Enligt är 8:e bästa turistland, men vad gäller regeringens prioritering av sektorn hamnar först på 88:e plats.7 Trots en mycket snabb utveckling för svensk turistnäring, är det därmed tydligt det finns ett stort behov av en politik som tar tillvara och stärker besöksnäringens utveckling. För att visa att vi ser och tar besöksnäringens potential att växa och skapa fler nya jobb på allvar, sätter vi upp ett antal mål. Genom politiska investeringar vill vi skapa förutsättningar för branschen att nå dessa mål : 70 000 nya jobb upp till 230 000 årsverken 2018. ligger sysselsättningen inom besöksnäringen på 160000 årsverken. Öka antalet utländska gästnätter till 15,5 miljoner år 2018. ligger antalet utländska besöksnätter på 11 miljoner. Öka exportintäkterna till 2018. motsvarar exportintäkterna från besöksnäringen på . främsta turistland på ranking 2018. ligger vi på åttonde plats. Ökad politisk prioritering ska vara bland de 10 bästa i världen enligt WEF:s ranking vad gäller engagemang från staten. ligger på 88:e plats. Befästa besöksnäringen som central basnäring i . betraktas besöksnäringen allt för ofta som en mindre prioriterad del av svensk ekonomi. Öka besöksnäringens andel av BNP till . ligger andelen på . Den internationella konkurrensen blir allt hårdare. Men det är inte något som kan möta med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. Det som andra länder gör billigare måste vi i göra bättre. Den moderatstyrda regeringens politik med skattesubventioner till branscher som inte klarar sig på egna ben gör mindre framtidsinriktat. Jobb skapas inte med subventioner utan med investeringar. Det finns olika vägar att öka värdet på det arbete vi utför. Ett klassiskt sätt är att investera i maskiner och hjälpmedel som gör att vi kan skapa högre förädlingsvärde . Detta gäller i viss mån även besöksnäringen. Vägar, hamnar och järnvägar, teatrar, hotell, restauranger och temaparker är alla betydande investeringar för besöksnäringen. Men avgörande är också investeringarna i att förädla och öka värdet av det utförda arbetet. Betydelsen av marknadsföring, paketering och kommunikation blir allt större. Det räcker inte med att ha ett bra erbjudande, det måste också nå och övertyga rätt målgrupper. Utbildning, kompetensutveckling och organisation är avgörande även för besöksnäringens produktivitet och lönsamhet. De ger anställda mer intressanta och givande arbeten, och en bättre löneutveckling. Vi socialdemokrater tog 2004 initiativ till branschsamtal för ett antal utvalda svenska nyckelbranscher. De strategiska branschprogrammen innehåller bland annat forsknings-, utbildnings- och infrastrukturinsatser som tagits fram i samarbete mellan stat, näringsliv och fackliga organisationer för att stärka konkurrenskraft i nyckelbranscher. vill vi gå vidare. Tillsammans med centrala delar av svenskt näringsliv vill vi utforma nya strategiprogram för ökad konkurrenskraft. Vi kommer också att ytterligare presentera vår inriktning för forskningspolitiken i en forskningsmotion. Redan nu kan vi dock avisera att den kommer att innehålla ett nytt forskningsprogram Konkurrenskraft . I detta avser vi att särskilt se över tjänstesektorns behov. Totalt avsätter vi för ändamålet och vi förutsätter att näringslivet investerar minst lika mycket. Vi människor drivs av att se nya platser, träffa nya människor och få nya upplevelser. Vi drivs också av att få uppleva nya, annorlunda saker. I dagens moderna, globala ekonomi finns ett stort och växande behov av resetjänster, både för människor som reser i tjänsten och för dem som reser privat. Alltfler människor har också möjlighet att lägga pengar på upplevelser och sevärdheter. har här en stor potential som måste tas tillvara. Staten har här en avgörande roll, till exempel genom ökade investeringar i marknadsföringen av som turistland. Besöksnäringen bör också i större utsträckning inkluderas i underlaget inför nya beslut om resursfördelning och prioriteringar. Det handlar till exempel om , , och . Avgörande för besöksnäringens fortsatta utveckling är också ett ökat samarbete inom branschen. Varje enskilt företag i besöksnäringen är beroende av att hela den långa kedjan av hotell, restauranger, bussentreprenörer, flottbyggare och björnguider kan leverera en produkt med hög kvalitet. Hela kedjan måste hålla om turistupplevelsen ska bli bra. Behovet av samarbete kring destinationer, marknadsföring och forskning är därför avgörande inom branschen. Besöksnäringen är också i mycket stor utsträckning beroende av en väl fungerande infrastruktur samt tillgång till fungerande offentlig och kommersiell service, ett rikt kulturliv med mera. En enad bransch med ett gemensamt strategiprogram skulle också göra besöksnäringens stora betydelse för jobb och skatteinkomster tydligare. Inte minst skulle arbetet med ett strategiprogram kunna åstadkomma en gemensam syn på utvecklingsmöjligheter, behov och prioriteringar i branschen. Vi vill därför att regeringen ska ta initiativ till branschsamtal med besöksnäringen i syfte att åstadkomma ett strategiprogram. Vi anser också att ökade statliga investeringar i marknadsföringen av samt forskningssatsningar är en nödvändig beståndsdel i ett sådant program. Avslutningsvis anser vi också att ett strategiprogram för svensk besöksnäring också bör ha en grön profil. Turism i bör bli lika med turism med minsta möjliga miljöpåverkan, såväl vad gäller utsläpp som slitage. Besöksnäringen, och då i synnerhet den internationella turismen, är av nödvändighet en transporttung bransch. Vi anser att det bör vara en viktig profil för turistlandet att minimera påverkan på miljö och klimat. Det kan till exempel handla om att välja tåg eller erbjuda miljöbilsklassade hyrbilar. till marknadsföringen av som turistland Svenska resenärer står för en majoritet av turismkonsumtionen i , men det är de utländska resenärernas konsumtion som ökar snabbast. Det är också de utländska resenärerna som ger allt större och viktiga exportinkomster. Och det är genom fler utländska besökare som de stora möjligheterna att skapa nya jobb finns. Vi måste därför bli lika bra på att paketera som vi är på att paketera charterresorna till , och . Enligt UNWTO, , kommer den globala turismen att växa med till 2020 och i . Här ska ligga i framkant. Turismen ska växa snabbare i än i resten av och vi ska locka till oss en större andel av de nya globala turisterna. För att lyckas med detta vill vi se fortsatta investeringar i turistlandet . Vi vill därför nyinvestera i att marknadsföra som ett spännande, vackert och tryggt land för utländska turister att besöka. Marknadsföringen av som turistland ska också bli effektivare genom ett ökat samarbete mellan Visit och de lokala och regionala turismorganisationerna. investera i ökade marknadsföringsinsatser av som turistland avsätta för genomförandet av ett strategiskt branschprogram för besöksnäringen. sker produktmarknadsföringen på årsbasis och insatserna blir därför kortsiktiga och ryckiga. Visit måste också lägga mycket arbete på att sälja in marknadsföringsinsatserna till företag och organisationer. Därför bör besöksnäringens insatser i den internationella marknadsföringen med fördel organiseras i långsiktiga partnerskap för de resmål eller teman som branschen prioriterar. Det kan till exempel handla om fasta marknadskontor utomlands eller återkommande mässor och dylikt. Det viktigaste är dock att staten och näringen tillsammans prioriterar och genomför de gemensamt finansierade aktiviteterna. med de ökande resurserna vill vi skärpa kvaliteten på marknadsföringen. Pengarna ska gå till marknadsföring av resmål och koncept. Därför ska ges i uppdrag att ta fram gemensamma värderingsmodeller inför marknadsföringsinsatser och prognoser av olika insatsers påverkan på jobb och antal besök. Även samordningen mellan de nationella, regionala och lokala organisationernas marknadsföring måste stärkas. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen trots löften i regeringsförklaringen fortfarande inte levererat några konkreta förslag för att stärka evenemangslandet . Vi menar att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag nu måste ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till . Dessa kan skapa jobb och intäkter till såväl företag som staten som de stärker en positiv bild av . Internationella evenemang är mycket större än den enskilda konferensen, konserten eller turneringen. har goda förutsättningar att vara värd för fler större evenemang. Men vi riskerar att tappa mark och bli frånsprungna av andra länder om inget görs. Därför behövs en strategi för genomförandet av stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och liknande. Den bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Regeringen bör samordna och fokusera resurserna kraftigt för bästa genomslag. Som exempel skulle man kunna utlysa ett idrottsår, ett mötesår eller ett kulturår. Syftet skulle då vara att fokusera på att arrangera ett flertal internationella evenemang inom idrott, möten och kultur under respektive år. Vi vill också att de ökade resurserna ska användas till att i större utsträckning dra fördel av universitetens och högskolornas internationella nätverk och möjligheter att arrangera internationella forskarkonferenser och liknande. Ett dotterbolag, Event , bör bildas under Visit med uppdraget att locka internationella evenemang till , att erbjuda kompetens och ekonomiskt stöd med ansökningar, marknadsföring, evenemangsutveckling och genomförande till de ansökande evenemangsorganisationerna samt att vid större evenemang kunna bistå med ekonomiska garantier och säkerhet. Event bör också utarbeta metoder för utvärdering och prognoser om samhällseffekterna av olika evenemang. Vi vill investera i att stärka evenemangslandet . Forskning, utveckling och utbildning för en högproduktiv turistnäring Samma viktiga roll som forskningen spelar för industrisektorn spelar den också för utvecklingen inom tjänstesektorn. Tjänsteforskning kan lägga en viktig grund för nya tjänster, effektivare tjänsteproduktion och mer konkurrenskraftiga tjänsteföretag. Vikigt är därvid för besöksnäringens del att forskningen inriktas på för branschen relevanta områden med hög praktisk tillämpbarhet. En viktig utvecklingsväg för besöksindustrin är att i likhet med övrig tjänstesektor satsa på ökad produktivitet och värdeskapande. Innehållet i besöksnäringens tjänster behöver utvecklas genom forskning, utveckling och innovativa idéer, som innebär att mer värde kan skapas och som kunderna vill betala ett högre pris för. Turistguider, instruktörer, kockar och sommelierer är alla exempel på yrkesroller som förädlar produkten och tillför besöksnäringens tjänster ytterligare värde. Mer generella kompetenser som också ökar produktiviteten är logistik-, personal- och organisationskunnande. Vi ser därför mer kvalificerade och tillgängliga utbildningar som avgörande för att öka branschens attraktivitet som produkten förädlas. Även innovationspolitiken för tjänstesektorn utvecklas. En viktig del av det är att förstärka forskningen om tjänstesektorn men framför allt för tjänstesektorn genom produktutveckling och effektiviseringar. I vårt alternativ till regeringens forsknings- och innovationsproposition kommer vi att ägna särskild uppmärksamhet åt förutsättningarna för forskning och utveckling i tjänstesektorn. driver SHR, HRF och tillsammans en rad forskningspilotprojekt inom besöksnäringen, till exempel: Region , Siljan Turism, och Visit ska utveckla en modell för att avgöra när en destination, i det här fallet Siljansbygden, är redo för att lanseras på den internationella marknaden. Man ska också ta fram en ekonomisk modell som belyser om en satsning på direktflyg till destinationen är lönsam. Ett projekt har som mål att få fram en modell för branschanpassad arbetstidsoptimering och en förbättrad schemaläggning. SHR, HRF, , Fazer Amica, och ska driva projektet. Fler företag i branschen kan tillkomma. I Projekt ska Skistar undersöka om det går att utvinna värme ur jorden under pisterna, för att värma fastigheter och ett bad. blir det en kyleffekt i backen så att snösäsongen förlängs. Skistar vill också undersöka om en omvänd modell är möjlig, där rester från uppvärmningen av badet används för att kyla backen. Svenska Möten och Bokningsbolaget utvecklar det webbaserade bokningssystemet Byos tillsammans med andra aktörer i branschen. Systemet ska inte vara låst till en kanal, som Svenska Möten, utan öppet. Det ska vara online och ge information om hur det för ögonblicket ser ut på anläggningarna när det gäller priser samt tillgång på rum och lokaler. Vi i står fortfarande själva för den största delen av besöksnäringens inkomster. Och andelen av den inkomst som vi lägger på turism ökar. Även om det är de utländska besökarna som ger exportintäkterna och ger den kraftiga tillväxten står inrikesturismen fortfarande för stommen. är turistnettot negativt. Vi svenskar spenderar mer pengar på turism utomlands än i . Vi vill att fler ska välja att turista i . Det är klimatsmart, ger nya jobb och ökar kännedomen om det egna landet. Att turista i kan också vara relativt billigt och en möjlighet för familjer med sämre ekonomi att resa. Ökad samordning mellan turistorganisationer och lokala och regionala turistfrämjare bör därför komma vara en del av utarbetandet av strategiprogrammet för besöksnäringen. Rovdjur, frisk luft, stora vidder av tystnad och storslagna landskap med skog, berg och vatten är en av absolut starkaste produkter. Men vi har hamnat på efterkälken när det gäller att bygga upp den naturnära turismen, eller ekoturismen. Verksamheten har inte varit tillräckligt professionell och fortfarande vet få vad som erbjuds i form av naturnära upplevelser i . paketeras resemålen bättre och det gör det enklare att attrahera gäster. Och tillväxten har tagit fart. En uppskattning gjord av LRF, naturupplevelser och visar att det finns mellan 3 000 och 5 000 naturturismentreprenörer runt om i landet. Och potentialen för turism på naturens villkor är fortsatt stor. Utöver en ökad marknadsföring av som turistland, evenemangssatsningen och ett strategiprogram för besöksnäringen vill vi att ska fortsätta utvecklingen av en bra och lättanvänd informationsplattform samt utveckla arbetet inom det egna turistföretaget. Vi vill också att de regionala tillväxtåtgärderna i större utsträckning ska användas till att stödja ideella organisationer och företag som bedriver en omfattande verksamhet som utifrån ett samhällsnyttigt perspektiv främjar det rörliga friluftslivet. Särskilt angeläget är detta i fjällområdet. Där driver till exempel STF () många anläggningar i väglöst land, vilket innebär stora kostnader för underhåll av fastigheter, transporter, åtaganden för fjällsäkerhet, miljöarbete med mera. Dessa funktioner är en förutsättning för en hållbar turism i fjällområdet. Vidare är bevarandet av allemansrätten en grundläggande förutsättning för naturturismens fortsatt positiva utveckling. För att säkerställa att missbruk inte sker och att markägare lider onödig skada av oseriösa företag bör dock branschen själv ta initiativ till en uppförandekod för nyttjandet av annans mark. Vi avvisar den moderatstyrda regeringens förslag om att göra det obligatoriskt med avtal med markägaren för företag som bedriver naturturism. Slutligen är det också av avgörande betydelse att och länsstyrelserna ger de dispenser som krävs för att ekoturismarrangörerna ska kunna erbjuda arrangemang även i känsliga miljöer som nationalparker och naturreservat, naturligtvis mot strikta uppförandekoder. Turismföretaget är ofta ett mindre företag Besöksnäringen är en sysselsättningsintensiv bransch och företagen anställer många yngre. Det finns över 8 000 företag inom besöksnäringen och den absoluta huvuddelen av företagen är s.k. mikroföretag med under 10 anställda.8 Den borgerliga regeringen gick till val på att det skulle bli billigare att anställa. Men i stället har det blivit dyrare. Och mest för de minsta företagen. För en småföretagare med 23 anställda har arbetsgivaravgiften höjts med . Och i den småföretagstäta besöksnäringen drabbar regeringens politik särskilt hårt. som antalet bensinmackar och mataffärer blir allt färre ökar avstånden till närmaste butik eller serviceställe. Och med dem försvinner också nödvändig serviceinfrastruktur för företagen på orten. Mackdöden är ett hot mot landsbygden och mot småföretagarna.9 Inte minst inom besöksnäringen. Därför vill vi öka stödet till kommersiell och offentlig service i särskilt utsatta områden. Till detta avsätter vi . Vi vill också sätta fart på regelförenklingarna. Vi vill börja med de regler som försvårar start och utveckling av företag. Och vi vill tänka smått först. De små företagen ska komma i första hand både när det gäller regelförenklingar och den övriga jobbpolitiken. Många har tidigare undrat över Socialdemokraternas förmåga att forma politik för de små företagens vardag, och det med rätta. Vi har ofta haft större förståelse för de stora. Men vill vi ändra på det. Vi vill införa ett särskilt innovationslån till uppfinnare och tillväxthungriga småföretag. Vi vill också se en ökad trygghet för företagare vid sjukdom och föräldraskap. Vårt mål är att småföretagare och entreprenörer i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av samma trygghet som anställda. För den som vill ska steget från anställd till företagare vara lätt att ta. Den svarta ekonomin måste bekämpas En sund konkurrens är en förutsättning för tillväxt och trygga jobb. Besöksnäringen har tillsammans med stat och fackföreningar ett stort ansvar för att den svarta sektorn kan bekämpas effektivt. Detta är ett ansvar som besöksnäringen axlat, och man har också krävt hårdare tag mot den svarta ekonomin genom till exempel rapportering av vilka som är anställda och ökade möjligheter till oanmälda inspektioner från för att motverka fusk i kontantbranscher. Detta är förslag som vi vill gå vidare med. Införandet av personalliggare i restaurangbranschen och införandet av kassaregister är beslut i rätt riktning. Det är angeläget de följs upp och utvecklas. är även det grundläggande för att ge förutsättningar för en konkurrens på lika villkor och här har arbetsgivarna och fackföreningarna ett gemensamt ansvar. Kampen mot skattefusk handlar om att skapa rättvisa villkor för företagen.