ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T413 · 2008-10-02 00:00:00 — Standardisering av bredbandsbegreppet och förbättrad konsumentinformation på bredbandsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om standardisering av bredbandsbegreppet och förbättrad konsumentinformation på bredbandsmarknaden. Det finns ingen standard som tydligt anger vad som räknas som bredband. Det finns många olika sätt att ansluta sin dator till Internet och även hastigheten för överföringen av data varierar kraftigt mellan olika bredbandslösningar och Internetleverantörer. Löst uttryckt kan alla anslutningar som sker på annat sätt än med modem av gammalt snitt betecknas som bredband. Det ställer inte speciellt ambitiösa krav på överföringshastighet då uppringda modem normalt bara klarar upp till 56 kbit/s. Delvis på grund av otydliga direktiv och otillräcklig information till konsumenterna kommer Internetleverantörerna ofta undan med att kundens egentliga dataöverföringshastighet är mycket lägre än vad som faktiskt anges och att prisskillnaderna, som vid en första anblick kan tyckas ligga på en likartad nivå, varierar ganska kraftigt mellan de tjänster som erbjuds. Det finns dessutom , framförallt när det gäller ADSL-teknologi som ju står för en stor skillnad mellan hastigheten som gäller för att ta emot data och för att skicka data. Den här skillnaden framgår inte alltid tydligt för kunden och leverantörerna bör uppmanas att på ett bättre sätt informera kunden om vad som gäller, exempelvis genom att ange ett jämförpris i kronor per upp- respektive nedladdningshastighet. Ett annat problem i marknadsföringen av bredbandsanslutningar är att den hastighet som anges oftast är kopplad till kapaciteten i systemet och inte säger mycket om vilken överföringshastighet som varje kund faktiskt får tillgång till. Den verkliga situationen kan påverkas av hur många som ska dela på anslutningen och huruvida det finns flaskhalsar i systemet. Regeringens definierade i skriften Framtidssäker IT-infrastruktur för som kom en verklig kapacitet hos användaren på /s för att en anslutning skulle betraktas som bredband. är det många bredbandsanvändare som alltså enligt den definitionen inte har en bredbandsanslutning, varför det dessutom blir svårt från statsmaktens sida att avgöra om målet om bredband för alla verkligen uppnås. På grund av de otydligheter som gäller på området och som påpekats ovan är det min åsikt att regeringen bör se över vad som kan göras för att skapa en för konsumenten mer lättöverskådlig bredbandsmarknad och pressa Internetleverantörerna att tydligare uppge vad deras tjänster innebär och kostar.
mot · GW02T414 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på Europakorridoren. I där det ställs allt högre krav på såväl snabbhet som miljövänliga lösningar ter sig infrastrukturprojekt som Europakorridoren som självklara satsningar. Europakorridoren skulle innebära en utbyggnad av två järnvägssträckor för höghastighetståg. Den ena följer E 4 och går mellan och , via och och över en förbindelse mellan och och går under namnet Europabanan. Den andra sträckan är Götalandsbanan som går mellan och . Med höghastighetståg får man ett mycket gott alternativ till flyget när det gäller att snabbt kunna ta sig mellan och kontinenten och mellan främsta tillväxtregioner. slipper man flygets nackdelar, så resande med tåg är ett överlägset val från miljösynpunkt. Det är möjligt att med moderna höghastighetståg ta sig mellan och på cirka två och och med tåg är fördelen att man tar sig från stadskärna till stadskärna, vilket gör järnvägen till ett reellt alternativ även för den som premierar snabba resor och som skulle välja att flyga. Genom att överföra mycket av passagerartrafiken till höghastighetståg frigör man även utrymme för godståg och regional trafik längs de existerande stambanorna. Europakorridoren knyter närmare kontinenten, ett viktigt argument för ett land i utkant. Det är även en viktig satsning för kommunikationerna inom landet. Europakorridoren erbjuder inte bara ett snabbt sätt att ta sig mellan storstäderna utan skulle också innebära ett rejält lyft för mellanstora städer och regioner längs de två höghastighetsbanornas sträckning. Det är därför min mening att regeringen bör se över möjligheterna att förverkliga Europakorridoren, något som skulle innebära bättre tillväxtmöjligheter för vårt land och ett snabbt och miljövänligt sätt att resa i och vidare ut på kontinenten.
mot · GW02T415 · 2008-10-06 00:00:00 — E 18 mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om E 18 mellan och . E 18 en motor för tillväxt Infrastruktur är en viktig förutsättning för ökad tillväxt, eftersom bra kommunikationer skapar möjlighet för människors möten och flexibelt företagande. Kommunikationer är således av stor betydelse för en regions utveckling. har också beslutat om en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning både för näringslivet och för medborgarna. Det är också mycket glädjande att regeringen tagit beslut om en storsatsning på infrastrukturen i budgetpropositionen. Närtidssatsningen som fyller de hål som finns i påbörjade projekt är mycket viktig och välkommen runt om i landet. Infrastrukturpropositionen som presenterades innebär också att ytterligare medel givits till olika typer av infrastrukturprojekt runt om i landet. Det är positivt. E 18 mellan via och till norska gränsen är en transportlänk som har avgörande betydelse för företag och människor i regionen. E 18 är också en länk mellan och och att vägen utgör en god transportmöjlighet för industrin och dess produkter till export eller till kunder är en förutsättning för ökad tillväxt, goda transportmöjligheter för människor att kunna ta sig till och från sin arbetsplats likaså. Regionen har också expanderat , vilket ytterligare ökar trycket på bra kommunikationer. E 18 är också viktig för tillgängligheten till universiteten både i och i och ökar samarbetet dem emellan. Vägen utgör också en viktig ambulanstransportsträcka för att kunna transportera människor mellan , samt till i . är E 18 mellan och en av de vägar som är undermålig på vissa sträckor. Vägen är alldeles för smal på många ställen, vilket utgör ett hot mot trafiksäkerheten och det finns flera svackor i vägbanan. Vissa sträckor är återkommande olycksdrabbade, flera med dödlig utgång. Det är mycket positivt att ombyggnaden av sträckan mellan och fortskrider och att vägen kommer att vara färdig . Detta kommer att bidra till ökad trafiksäkerhet. Men när det gäller sträckan mellan och är inga medel avsatta. förstudie om sträckan visar att den är hårt belastad av trafik och har otillräcklig bredd och saknar bra omkörningsmöjligheter. Det är därför en trafiksäkerhetsfråga att upprusta E 18 mellan och . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.
mot · GW02T421 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivtrafiken i . En väl utbyggd och väl fungerande kollektivtrafik är viktig för att skapa förutsättningar för tillväxt och positiv utveckling i landet, vilket naturligtvis också gäller . Studerande och arbetande är ofta helt beroende av tåget, då det saknas annan möjlighet till kommunikation. Att resa med tåg är också det miljövänligaste sättet att färdas. Det avlastar vägarna och minskar olyckor. Kollektivtrafikhuvudmannen i har beslutat om en strukturplan för utveckling av länets kollektivtrafik, där tågtrafiken har en dominerande roll. Planen innefattar också en betydande resursförstärkning till kollektivtrafiken. Detta har möjliggjort en satsning på inköp av nya fordon och upprustning av befintliga tåg, vilket kommer att möjliggöra en stegvis utökning av tågtrafiken. Målsättningen är att pendlingstiden från viktiga kommuncentra till och från inte ska överstiga och på . För att nå detta mål krävs det investeringar också från statens sida. Nyckelprojekt är nytt resecentrum i . Det är också angeläget att det skapas bättre kapacitet längs sträckan KristinehamnKarlstadKil. Redan nu finns det ett akut behov av en ny mötesstation mellan och . På något krävs mer omfattande åtgärder. Vålbergsrakan avser ett nytt enkelspår mellan och . Med Vålbergsrakan leds tågen mellan och en genare väg söder om . Det medför att kapacitetsproblemen minskar på sträckan KarlstadKil. Länets utveckling liksom vår miljö är beroende av god kollektivtrafik. Det är angeläget att staten tar sitt ansvar för en god kollektivtrafik i genom att utöka spårkapaciteten.
mot · GW02T423 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att är i stort behov av bättre täckning för mobiltelefoner. I kommuner är det mycket dålig infrastruktur vad gäller mobiltäckning. Det är inte tillfredsställande att befolkningen i , och även de turister som besöker länet, inte har fullgod täckning för sina mobiltelefoner. Det är i hög grad en fråga om säkerhet. Det finns, med nuvarande mobiltelefontäckning, svårigheter att tillkalla räddningstjänsten. är mobiltelefonen ett vanligt sätt att klara sin kommunikation. Många människor väljer detta framför fast telefoni. Det är därför angeläget att även invånare får tillgång till fullgod mobiltelefonitäckning.
mot · GW02T424 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nya syllar för . , DVVJ, är utomordentligt betydelsefull för den dalsländska besöksnäringen. Det är en järnväg som byggts med syllar som är impregnerade med kreosot. Det är inte tillåtet, med tanke på kreosotens giftighet. Urlakningen från banvallen till omkringliggande mark och vattendrag medför troligen en negativ påverkan på miljön. Därför är det önskvärt att byta ut de syllar som impregnerats med kreosot till mer miljövänliga sådana. Utbyte av syllarna bör ske genom att man steg för steg byter ut dem. Eftersom järnvägen har en stor betydelse för besöks- och turistnäring är det angeläget att den svenska staten kan bidra med medel för att genomföra utbytet av syllarna på .
mot · GW02T425 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om E22 i . E 22 går genom , och kommuner. Sträckningen genom fram till har byggts om till trefältsväg. Genomfarten i är till stor del endast , hastighetsbegränsad , har fem trafiksignaler och en öppningsbar bro över . Under långa perioder speciellt råder allmänt kaos och långa köer. konstaterade i en utredning att trafiksystemet inte skulle klara den ökade trafikmängden. Detta har numera bevisats i praktiken. E 22 fram till i är mycket smal och trafikfarlig. Anslutningen till går genom med en stor mängd trafiksignaler och andra trafikhinder. Organisationen Företagarna i , , och har tagit fram en rapport med bland annat en analys av effekterna av med 110-standard. Av denna analys framgår att en utbyggd E 22 leder till en regionförstoring och därmed högre effekt i ekonomin. De trafiksäkerhetsvinster som följer har även stor samhällsekonomisk betydelse. Arbetskraftspendlingen underlättas och därmed skapas allt större arbetsmarknadsregioner, vilka blir alltmer ekonomiskt effektiva och tillväxtskapande. Mot denna bakgrund är det angeläget att en utbyggnad av med förbifarterna i och kan genomföras under nuvarande planeringsperiod.
mot · GW02T426 · 2008-10-02 00:00:00 — Bärighet för skogsindustrins virkestransporter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att tillsammans med skogsindustrin utreda hur man kan förbättra bärigheten och möjligheten att få fram virke vid mindre tjäle. kostar de dåliga vägarna skogsnäringen . Det är en siffra som med ökande avverkningsvolymer kommer att stiga till . Det visar en rapport från Skogforsk, framtagen på uppdrag av , LRF Skogsägarna och Skogsindustrierna. Skogsnäringen är helt beroende av att det statliga vägnätet har en tillräcklig bärighet för att klara virkestransporter under tjällossningar och kraftiga regn. Det leder till att vissa vägavsnitt inte klarar tunga transporter alls, medan andra riskerar att bli kraftigt skadade. Så fort en skada uppstår eller befaras uppstå måste transporten avbrytas, viktbegränsningar sättas in eller vägen stängas av helt. Bristande bärighet förorsakar stora problem för skogsnäringen, eftersom man är beroende av en kontinuerlig försörjning av råvara med hög kvalitet och att rätt sortiment av råvara når avsedd mottagare. Tillgängligheten till råvara minskar och kostnaderna ökar rejält när skogstransporterna inte kan ta sig fram på vägarna. Ökade kostnader beror främst på att industrin måste bygga upp större lager för att klara försörjningen när bärigheten är begränsad och på längre transporter när vissa vägar är avstängda. Kostnaderna kan också komma att öka ytterligare med de kraftigt ökade uttagen av biobränsle som planeras och ett förändrat klimat med mer regn och fler tjällossningsperioder. Det är viktigt att man tittar på möjligheten att förbättra bärigheten och inte minst hur man möter det förändrade klimatet med mindre tjäle för att få ut virket ur skogen. Det är angeläget att staten tillsammans med skogsindustrin utreder hur man kan förbättra och möta de framtida svårigheter som försämrad bärighet innebär.
mot · GW02T427 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om transportslagsövergripande och operatörsoberoende ledsagning och assistans. Ledsagning och assistans är en förutsättning för att många personer med nedsatt funktionsförmåga ska kunna resa i kollektivtrafiken. och rådets förordning, (EG) nr 1371/2007 av om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (järnvägspassagerarförordningen) som träder ikraft , är ett steg i rätt riktning för att uppnå en mer tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning. Likaså är regeringens utredning N 2008:3 om ny kollektivtrafiklag ett steg i rätt riktning genom att frågan om ledsagning och assistans tydligt lyfts fram. För att resenärens behov och förutsättningar ska stå i centrum för kollektivtrafiken gäller det att såväl tåg- som busstrafiken hittar ett system likt det som finns inom flyget. Det vill säga en operatörsoberoende ledsagning och assistans som fungerar. För att det ska fungera måste det också finnas ett telefonnummer för beställning av ledsagning och assistans som är gemensamt för hela landet. Finansieringen måste också lösas så att det inte belastar endast de resenärer som är i behov av assistansen.
mot · GW02T428 · 2008-10-02 00:00:00 — Processen vid byggande av infrastruktur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning med syfte att effektivisera den fysiska planeringsprocessen vid byggande av infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att införa s.k. anläggningslagar enligt dansk förebild. Den fysiska planeringsprocessen i samband med olika infrastrukturinvesteringar blir ofta mycket lång och tidsödande. Den utdragna processen får därför också stora effekter för trovärdigheten bland medborgarna och på kostnaderna för projekten ifråga. Om man dessutom tar hänsyn till den uteblivna tillväxt som blir följden av att ett projekt inte kommer till stånd , innebär det stora samhällsekonomiska förluster. Komplicerade projekt måste få ta tid inte minst för att garantera medborgarna sina demokratiska rättigheter, såsom att få lämna synpunkter vid samråd eller i samband med remisser och möjligheten att kunna överklaga fattade beslut. Men genom att projekten i kan överklagas i så många led, och i flera instanser, kan rättsprocesserna till slut medföra att en liten minoritet av medborgarna fördröjer och fördyrar projekten på ett sätt som skadar också den viktiga demokratiska aspekten. Planprocessen går att rationalisera också inom befintlig lagstiftning. Ett exempel på det är hur arbetet bedrivits runt järnvägsprojektet . Där pågår flera processer parallellt för att effektivisera arbetet och för att korta ledtiderna så mycket som möjligt. Men likafullt kan det ibland behövas mer radikala grepp för att förverkliga och behålla samhällsnyttan i olika infrastruktursatsningar. I används en metod med så kallade anläggningslagar, vilken har fått uppmärksamhet också i . Den innebär att framför allt större infrastruktursatsningar kan genomföras enligt en för det unika projektet särskilt fastställd lag som parlamentet beslutar om. Av den unika lagen specificeras också medborgarnas överklagandemöjligheter. Syftet med anläggningslagarna är att korta beslutsprocesserna och att arbetet ska bedrivas mer tvärsektoriellt. Förhoppningsvis kommer inom närtid att likt övriga bygga och satsa på höghastighetsbanor i de största trafikstråken. De samhällsekonomiska beräkningar som presenterats av diskuterade projekt visar på stor samhällsnytta. Det är därför viktigt att vi utarbetar metoder för att åstadkomma effektivare planerings- och beslutsprocesser där medborgarnas rättigheter tillvaratas på ett högst demokratiskt och rättssäkert sätt, men med mer rimliga proportioner än i dagens system. En översyn av nuvarande fysiska planeringsprocess bör därför komma till stånd. Dessutom bör en särskild utredning se över möjligheten att, vid mycket omfattande infrastrukturprojekt av nationellt intresse, tillåta att besluta om så kallade anläggningslagar enligt dansk förebild.
mot · GW02T429 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkningar av samhällsnytta. I samband med arbetet inför nya infrastruktursatsningar har regeringen påpekat att samhällsekonomisk lönsamhet ska vara en tungt vägande faktor vid prioriteringen mellan olika objekt. Då man handskas med skattemedel är detta en klok och rimlig grund för politiska ställningstaganden men det finns problem. Samhällsnyttoberäkningar används men det har dessvärre framkommit att de är långt ifrån tillförlitliga. visar resultatet en kraftig underskattning av effekten av investeringen som i fallet med och ibland slår det åt andra hållet. Det har också visat sig att de beräkningar som görs inför större väg- och järnvägsinvesteringar görs med olika parametrar. I det ena fallet kan faktorn oljepriset till exempel räknas till en nivå medan priset i det andra fallet uppgår till ett helt annat belopp. Slutsatsen är att det råder en mycket stor osäkerhet kring tillförlitligheten i de samhällsekonomiska beräkningar som görs. Detta gäller dessvärre både vid jämförelse mellan olika objekt som berör samma trafikslag och vid jämförelse mellan olika trafikslag. Mer kunskap behöver inhämtas och metoderna behöver vidareutvecklas före alltför mycket tillit sätts till dessa beräkningar. Än så länge måste därför större investeringar också prövas mot politiska mål och värderingar.
mot · GW02T431 · 2008-10-01 00:00:00 — Bredband och mobiltelefoni på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fungerande bredband och mobiltelefoni på landsbygden. Flera av oss som bor på landsbygden brottas med dåliga kommunikationer. Dåliga vägar har länge varit ett bekymmer men har informationssamhällets bristande kommunikationer tillkommit. Mobiltelefoner med ytterst dålig täckning och modem eller trådlösa Internetuppkopplingar med uselt låga överföringshastigheter är dessvärre vardag och försvårar arbetet och tillvaron på landet. För ett tiotal år sedan var bredband åt alla en välkänd paroll i landet, men det löftet har långtifrån infriats. För människor och företagare som finns på landsbygden finns det inga kommersiella intressen som möjliggör en utbyggnad. Stöd har förvisso utbetalats under en följd av år men enligt en färsk utredning är vi fortfarande 145000 personer och 39000 arbetsställen som saknar bredband () i områden utanför tätorter. Utredningen väntar sig dessutom att gruppen kommer att fyrdubblas i samband med att det kommer att ställas krav på högre kapacitet och att den befintliga infrastrukturen i form av kopparnätet kommer att monteras ned. I budgeten skriver regeringen att målet för politiken för informationssamhället bör vara säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. Det skriver vi gärna under på men så ser som sagt inte tillvaron ut för alla. Det är därför glädjande att regeringen redan tagit initiativ till två utredningar som ska ge beslutsunderlag inför en fortsatt statligt finansierad utbyggnad. Däremot är det olyckligt att de utredningar som skulle ligga till grund för nya strategier inte blev klara för budgetarbetet. Undertecknade de hoppas därför att en strategi utarbetas och att frågan om säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer infrias före det nu angivna . Bredband och mobiltelefoni tillhör infrastruktursatsningar i modern tid och måste jämföras med den gamla teleutbyggnaden . Målsättningen måste vara att alla oberoende av var i han eller hon befinner sig ska kunna prata i mobiltelefon och att alla ska kunna använda mobilt bredband på jobbet eller i bostaden, precis såsom utredaren föreslagit.
mot · GW02T432 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobiltelefonanvändning vid bilkörning. Att tala i mobiltelefon som man kör bil har blivit allt vanligare. Det finns dock både fördelar och nackdelar med att använda mobiltelefonen i bilen som man kör. Det är oklart i vilken utsträckning riskerna ökar vid användande av mobiltelefon i bilen, men såväl uppmärksamhet som körförmåga och reaktionstid påverkas av sökande av telefon, telefonnummer eller användning av mobiltelefonens övriga funktioner. Riskutbildningen för körkortsaspiranter har utvidgats och förutom riskfaktorer finns en skrivning om i övrigt riskfyllt körsätt. Detta är bra, men det krävs mer än en information till körkortsaspiranter för att skapa ett förändrat beteende. Många länder inom EU har valt att begränsa mobiltelefonanvändandet i bilar, de flesta genom att förbjuda handhållen mobiltelefon vid bilkörning. Ett sådant förbud bör införas även i för att motverka de risker ett avledande av uppmärksamheten vid bilkörning för med sig. Man bör även se över de risker som orsakas av mobiltelefonernas nya funktioner, då dessa tidigare inte varit föremål för de riskbedömningar som gjorts av mobiltelefonanvändande vid bilkörning.