mot · GW02Sk434 · 2008-10-02 00:00:00 — Redovisning av skatter på lönebeskedet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synliggöra skatter på lönebeskedet. Skatten är hushållens i särklass största utgiftspost. Den totala skatten per intjänad krona är . Svenska folket har dock en helt annan bild av verkligheten. Enligt en undersökning tror två av tre svenskar att skatten är och fyra av tio tror att den är lägre än . En trolig orsak till detta är att det endast är inkomstskatten som redovisas på lönebeskedet och att det i den allmänna debatten endast är inkomstskatten som sägs påverka människors nettoinkomst. Vi vet dock att alltifrån arbetsgivaravgifter till moms och punktskatter påverkar människors nettoinkomst och konsumtionskraft samt arbetsgivares möjligheter att kunna anställa medarbetare. Offentlighetsprincipen har, med rätta, lyfts fram som ett mycket väsentligt bidrag från och våra grundlagar för att stärka öppenheten i det europeiska samarbetet. Att lyfta fram medborgarnas rätt till ett öppet och transparent samhälle innebär inte enbart ett åtagande avseende en lättillgänglig tillgång till offentliga handlingar. Ytterst handlar det om medborgarnas möjligheter att få information från myndigheterna om hela bredden av lagstiftningens konsekvenser för dem, inte minst hur stor andel av deras lönesumma som de ej får behålla utan ska betalas i skatt och sociala avgifter. Det har förmodligen funnits ett starkt intresse hos vissa politiker att omedvetandegöra svenska folket om det totala skattetrycket. Skatterna har successivt höjts och kreativiteten att dölja skatter har varit stor. Det har i sin tur resulterat i att många svenskar underskattar skattetryckets nivå och inte vet hur mycket skatt de egentligen betalar. Det är inte heller helt ovanligt med uppfattningen att det finns ett direkt samband mellan skattetryck och välfärd där höga skatter förutsätts per definition ge god välfärd och att därmed höga skatter i sig utgör en förutsättning för en kvalitativ välfärd. På så sätt har också ytterligare skattepålagor legitimerats. För att tydliggöra för den enskilde löntagaren, utifrån den internationellt uppskattade svenska traditionen om ett så öppet och kunskapsinriktat samhälle som möjligt, hur mycket skatt och sociala avgifter han/hon betalar in bör lagstifta om att också arbetsgivaravgifterna ska anges på lönebeskedet. Några företag redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även det särskilda avdraget för förvärvsinkomster borde redovisas för att på så sätt ge en helhetsbild av det totala skattetrycket på den lön som en löntagare har arbetat ihop. Men betyder inte detta ökade administrativa kostnader om också arbetsgivaravgifterna ska anges på lönebeskedet? I praktiken tycks det inte bli någon ökad administrationskostnad alls, eftersom dessa uppgifter redan finns i de löneprogramvaror som finns på den svenska marknaden. Lagen bör formuleras så att det inte blir någon straffavgift om man inte lämnar ut uppgifterna. Praxis ska dock vara att synliggöra skatter på lönebeskedet, för att på så vis bidra till att skapa transparens vad gäller skatter och avgifter i samhället. Den offentliga sektorn bör föregå med gott exempel och införa synliga skatter inom , , statliga myndigheter och kommunsektorn.