mot · GW02Ub6 · 2008-11-14 00:00:00 — Lärosätena tilläts inte anta någon utan att ha ersättningen klar för hela doktorandtiden. Forskningsråden fick särskilda anslag för att öka antalet meriteringstjänster. Och flera forskarskolor inrättades, som gjorde stödet och handledningen till doktorander mer professionellt och kvalitetssäkrat. är drygt 17000 aktiva doktorander inskrivna vid lärosäten. En stor skillnad mellan och många andra länder är att forskarstuderande utför av den forskning som sker vid inhemska lärosäten.1 De utför alltså kvalificerade arbetsuppgifter och är en viktig del av forskningsmiljön. Därtill deltar många doktorander i grundutbildningen som lärare. Detsamma gäller för industridoktoranderna där är det självklart att uppdragsforskningen är betydligt mer än en utbildning. Trots att doktoranderna är den enskilt största grupp inom akademin som bidrar till svensk forskning saknar ungefär en tredjedel av doktoranderna anställning. De är stipendiefinansierade, går på utbildningsbidrag eller saknar ordentlig finansiering knuten till sitt arbete. Det innebär att en stor andel av doktoranderna saknar tillgång till de sociala trygghetssystem och förmåner som är norm på arbetsmarknaden. Det finns flera skäl till att stärka doktorandernas situation. Det viktigaste är naturligtvis principen om att alla som utför ett arbete har rätt till tillgång till trygghetssystemen. Men den framtida kvaliteten inom svensk forskning är också beroende av en god rekrytering till forskarutbildningen. Då måste forskarutbildning vara ett attraktivt alternativ för de bäst lämpade. Högre utbildning och forskning står också inför ett generationsskifte i ; av den undervisande och forskande personalen kommer att ha gått i pension . Hade inte Socialdemokraterna satsat så målmedvetet på att bygga ut grund- och forskarutbildning under den senaste regeringsperioden hade detta varit en ännu större utmaning. Fler av våra mest begåvade studenter har fått chansen att doktorera. Men om det ska vara ett alternativ för fler av de mest framgångsrika studenterna att söka sig till forskarutbildning måste villkoren vara tryggare, karriärvägarna efter disputation bättre och meritvärdet på den övriga arbetsmarknaden större. Vi vill stärka doktorandernas sociala situation genom att gå vidare med arbetet att göra doktorandtjänster mer lika regelrätta anställningar. Ett lärosäte ska inte kunna ge ersättning i form av utbildningsbidrag och inte heller kunna ersätta doktorander genom egeninrättade stipendier. Regeringen bör tillsammans med lärosäten och externa finansiärer utarbeta en överenskommelse för hur all stipendiefinansiering av forskarutbildning på heltid ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Det stora resurstillskott som aviseras i regeringens proposition och i denna motion ger goda förutsättningar att klara detta. Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att de nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Otrygg finansiering i början av forskarkarriären och otydliga karriärvägar där formella anställningsförfaranden saknas riskerar att innebära att många, framför allt kvinnor, väljer bort en akademisk karriär. Att införa en ny tvåårig anställning kallad postdoktor är ett klokt steg. Vi vill tillföra de statliga forskningsråden och 400miljoner kronor specialdestinerade för fler utlysningar av meriteringstjänster, vilket täcker kostnaden för ca 150 tjänster. För att forskarutbildning ska bli en mer attraktiv karriärväg och för att arbetsmarknaden utanför akademin bättre ska tillvarata den kompetens och de färdigheter som disputerade får, behöver också arbetsmarknadskopplingen bli tydligare i forskarutbildningen. De som söker forskarutbildning ska få en god bild av hur kunskaperna kan användas inom andra delar av samhället, och en form av yrkesvägledning för doktorander bör inrättas på lärosätena. Rörligheten mellan företag, institut och högskola kan också stimuleras genom ökad betoning av erfarenhet från näringslivet och den offentliga sektorn vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Det ska vara meriterande för akademiker att jobba i näringslivet eller offentlig sektor. Delade tjänster, industripostdoktorer, industridoktorander m.m. bör användas. Akademins och forskningsvärldens fundament måste ligga i sakliga och rent vetenskapliga värderingar av forskningsresultat och meriter. Därför är det faktum att kvinnor fortfarande har svårare än män att göra akademisk karriär och meritera sig till de högsta tjänsterna ett brott mot de värden forskningssamhället bör bygga på. Kvinnor försvinner gradvis ur akademin vid övergången från grundutbildning till forskarutbildning upp till utnämning och befordran till professor. är mindre än var femte professor kvinna, och inom flera vetenskapsområden står utvecklingen still, eller går till och med bakåt. beräknar att av professorerna är kvinnor , givet att andelen kvinnor bland nyanställda professorer ökar i samma takt som . Ojämställdheten kan alltså inte skyllas på historien. För att få en jämställd situation ens på flera generationers sikt måste andelen nyutnämnda kvinnor och män vara ungefär lika; det är vi långt ifrån . I utredning av resurstilldelningssystemet föreslogs att andelen kvinnliga professorer skulle inverka på de kvalitetsstyrda forskningsmedel ett lärosäte skulle få. Regeringen har avfärdat detta förslag med att andelen kvinnliga professorer framför allt inverkar på kvaliteten på grundutbildningen. Detta är ett mycket märkligt resonemang. Att ett lärosäte visar att man bedömer kvinnors och mäns prestationer efter strikt vetenskapliga och meritokratiska måttstockar är ett tecken på kvalitet. Vi socialdemokrater är därför inte främmande för att införa en form av ekonomisk sanktion mot de lärosäten som inte gör tillräckliga ansträngningar för att uppnå de mål för andel professorer av underrepresenterat kön som staten angivit. Samverkan för ett konkurrenskraftigare har ett starkt näringsliv som genom produktion, kunskapsförädling, effektivisering, utveckling, forskning och innovation har en betydande internationell konkurrenskraft. har ett antal starka koncentrationer, s.k. kluster, av nya och innovativa företag som etablerats i nära anslutning till högskolor och universitet. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom branscherna som i samarbete med högskolor. Den tidigare socialdemokratiska regeringens initiativ till branschprogram och branschspecifika forskningssatsningar var viktigt för att vässa deras konkurrenskraft. Branschprogrammen togs fram tillsammans med branscherna och fick därför hög relevans för företagen. Det handlade om program för flyg- och rymdindustrin, metallurgi, fordon, skog och trä, läkemedel, bioteknik samt IT och telekommunikation. Dessa viktiga sektorer omfattar av näringslivets satsning på forskning. Totalt skapar dessa branscher flera hundra miljarder i exportinkomster och omfattar över en halv miljon arbetstillfällen. Programmen stärkte samarbetet mellan stat, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. De visade sig vara mycket framgångsrika och populära. Tyvärr har den moderatstyrda regeringen inte velat ge branschprogrammen någon fortsättning. I stället har de lagts på is, och dialogen med svenska nyckelbranscher har i stort sett upphört. Den borgerliga regeringen har varit påfallande passiv när det gäller samarbetet med näringslivet inte minst i forskningsfrågorna. Det är mycket olyckligt. Våra starkaste industri- och forskningsmiljöer måste profileras. Det innebär att vi i dialog med industrin samordnar de strategiska insatserna för att stärka en bransch med riktade insatser för att öka exporten och attrahera mer investeringar inom svenska spjutspetsområden. Det statliga engagemanget som forskningsfinansiär och som katalysator för ökat samarbete och gemensamma prioriteringar är avgörande för respektive klusters konkurrenskraft. Genom att attrahera ytterligare utländska investeringar och etableringar stärks de svenska klustrens ställning, och utvecklingen accelererar. Vi har redan presenterat vårt initiativ för att stärka en av viktigaste industribranscher, fordonsindustrin. Fordonsindustrin spelar en avgörande roll för svenska jobb, tillväxt och forskning och utveckling. hårdnar konkurrensen, och klimatutmaningen ställer allt hårdare krav på tillverkarna. För fortsatt fordonstekniskt spetskunnande inom miljö och säkerhet, nya jobb och ett gemensamt krafttag mot klimatförändringarna vill vi genomföra ett klimathandslag med svensk fordonsindustri och en nysatsning på till fordonsforskningen. Vi vill därför till skillnad mot regeringen fortsätta att utveckla de befintliga branschprogrammen men också gå vidare med nästa generation branschprogram. Forskningsprogrammet ska ha ett tydligt fokus på den företagsnära forskningen. Vi vill tillsammans med centrala delar av svenskt näringsliv och de fackliga organisationerna utforma nya forskningsprogram för ökad konkurrenskraft. Vi erbjuder totalt till forskningsprogrammen under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Men vi ställer också tydliga krav: Investeringarna ska främja forskning som håller internationell världsklass, grundforskning såväl som tillämpad forskning. Investeringarna ska ha en tydlig profil mot kommersialisering och innovationer. Småföretagens möjligheter att använda forskningsresultaten ska särskilt uppmärksammas. Investeringarna ska främja erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan näringsliv och akademi, exempelvis genom gemensamma doktorandprogram. Investeringarna ska särskilt främja tjänstesektorns behov av relevant forskning. Satsningar på exempelvis tjänsteforskningsinstitut kan vara aktuellt. Regeringen föreslår att några områden under 20092012 medicin, teknik och klimat blir föremål för särskilda strategiska satsningar. Vi har inget att invända emot att regering och riksdag lyfter fram ett antal forskningsområden av stor vikt, och de utvalda områdena ligger i linje med Socialdemokraternas forskningspolitik under tidigare mandatperioder. Det är viktigt att kraftsamla forskningsresurser där har särskilt goda möjligheter att nå eller befästa en position i absolut världsklass, och inom områden som har starkast potential att skapa innovationer på kort, medellång och lång sikt. Däremot har regeringen gått för långt i att detaljstyra vilka delområden inom medicin, teknik och klimat som ska omfattas av de strategiska satsningarna. Inte mindre än 25 delområden definieras och budgeteras. Inom t.ex. medicin lyfts forskning rörande vissa sjukdomar fram, medan andra ignoreras. Det kan leda till att olika sjukdomars orsak och verkan inte blir tillräckligt utredda. Sjukdomsscenarier är ofta en helhet där politiskt beslutade avgränsningar är olämpliga som styrmetod. Vi ifrågasätter både lämpligheten i att göra så pass omfattande ingripanden inom de utpekade områdena och regeringens kompetens att peka ut så snäva områden. Vi är oroliga över att denna komponent kommer att göra forskningspolitiken mindre långsiktig och mer sårbar för enskilda intressen som saknar förmåga att se till hela landets utveckling. Det ger också ett signalvärde som allvarligt riskerar att underminera forskningssamhällets integritet och den akademiska friheten. Vi är övertygade om att denna riskanalys har ett mycket starkt stöd bland forskarna. Vi föreslår därför att forskningsfinansiärerna får ett betydligt större utrymme för prioriteringar inom de utpekade strategiska huvudområdena jämfört med regeringens proposition. Vi kommer nogsamt att bevaka hur regeringen hanterar de strategiska områdena med den beslutsordning de anvisar. Vi menar att regeringens metod för resursfördelning inom de strategiska satsningarna är företagsfrånvänd. Målet att åstadkomma för näringslivet relevant forskning som leder till stärkt konkurrenskraft och nya jobb riskerar därför att inte nås. Den starka behovsmotiverade forskning som skett inom de erkänt framgångsrika branschprogram som Socialdemokraterna initierade kan komma att försvåras. När näringsliv och fackliga organisationer ställs utanför problemformulering och prioritering av de områden som ska beforskas riskerar särskilt strategisk forskning att försvagas. En nationell gemensam prioritering och samarbete mellan forskningsfinansiärer, branschorganisationer, industriforskningsinstitut och lärosäten måste därför finnas inom vissa områden. Branschprogrammen har visat sig effektiva, och vi motsätter oss att de avbryts. Vi anser att näringslivets deltagande måste vara starkare redan från start, dvs. vid problemformulering och prioritering. Genom näringslivets delaktighet i denna typ av forskning nås större relevans, högre effektivitet samt inte minst större ekonomiska ramar genom medfinansieringen av gemensamma forskningsprojekt. Regeringen har till slut accepterat denna modell för fordonsindustrin, men vi anser inte att det finns några skäl att stänga möjligheterna till fortsatta strategiprogram för övriga svenska nyckelbranscher. Vi vill tillföra ytterligare medel utöver regeringens förslag till branschprogrammen. Vi aviserar vår ambition att fortsätta programmen även efter innevarande programperiod som slutar , men också gå vidare med nästa generation branschprogram. Vi vill utforma en politik för hela tjänstesektorn. Det kan röra logistiksystem, personaladministration och mycket annat. Vi vill påbörja satsningen med den högproduktiva tjänstesektorn tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer. Ett annat nytt område är den breda upplevelseindustrin inom den s.k. kreativa ekonomin. Ytterligare ett område vi vill utveckla branschprogram inom är besöksnäringen inom turism. Vi vill också starta ett branschprogram med vindkraftsindustrin. Vi socialdemokrater anser att ska anslå utöver regeringens anslag för fortsatta och nya branschprogram. Möt den vikande konjunkturen med riktade satsningar Mot bakgrund av den mycket bekymmersamma ekonomiska utvecklingen med en snabbt krympande arbetsmarknad för stora delar av det svenska näringslivet behöver breda insatser genomföras. Vi presenterar i denna motion investeringar för att stärka universitet, högskolor och forskningsråd. Vi vill främja entreprenörskap och industrins konkurrenskraft och utveckla den växande tjänstesektorn. Utöver dessa insatser behövs dessutom nya satsningar som direkt möter varslen inom näringslivet. Vi har tidigare föreslagit att det startar ett riktat program för att möta varslen och den vikande arbetsmarknaden. Vi står fast vid att programmet ska påbörjas och fortsätta . Programmet ska utformas och genomföras tillsammans med Arbetsförmedlingen och och ska innehålla investeringar i t.ex. särskilda utbildnings-, forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet. Till avsätter vi socialdemokrater . Därutöver vill vi bl.a. ge högskolor i uppdrag att utforma specialiserad vidareutbildning för t.ex. ingenjörer och annan personal med akademisk utbildning som möter de framtida behoven inom viktig industri och tjänstebranscher, och vi vill införa ett extra forskningsstöd som riktas mot de industri- och tjänstebranscher som är särskilt hårt pressade av varsel och vikande konjunktur. Vår utgångspunkt är att alla de som varslas ska mötas med kvalificerat stöd för utbildning, företagande och jobb. Genom den omfattande ekonomiska ramen ges Arbetsförmedlingen och goda förutsättningar att med flexibilitet möta nya varsel. Genom att forskning och utveckling via får en tydlig roll i att skapa mot- och utvecklingskraft till varslen är vi övertygade om att vi rustar näringsliv och människor för framtiden. Regeringen föreslår att innovationskontor inrättas vid sju lärosäten, som de holdingbolag som finns vid de sju lärosätena ska stärkas. Holdingbolagen ska också få möjlighet att dela ut vinsten till lärosätet. Vi menar att innovationskontorens roll är oklar i relation till befintliga holdingbolag. Genom att låta endast sju lärosäten få del av de nya resurserna tas heller ingen hänsyn till flera högskolors mycket väl utvecklade samarbete med det regionala näringslivet. Uppdraget att också verka för övriga lärosätens kommersialisering riskeras genom de relativt små resurser som avsätts och innovationskontor. Att tillföra ytterligare en kommersialiseringsaktör riskerar att bli ineffektivt. Vad som krävs är mer pengar och bättre samordning mellan de kommersialiseringsaktörer som redan finns. Det vore klokare att satsa på befintliga strukturer i anslutning till samtliga lärosäten, som inkubatorer och holdingbolag. ska fördela pengarna och ta hänsyn till samverkan med näringslivet, inkubatorverksamhet, övriga lärosäten och andra aktörer inom kommersialiseringsområdet i syfte att stärka nätverket och samarbetet inom det befintliga nyckelaktörsprogrammet. Regeringens förslag inom innovationsområdet är otillräckliga och möter inte de utmaningar som det svenska näringslivet står inför. Vi socialdemokrater har under regeringsinnehav utvecklat stödjande strukturer och direkta insatser för att främja innovation. Våra förslag i denna motion fortsätter utvecklingen för att säkra och utveckla innovationsklimatet och innovationer i . Regeringen föreslår också en sammanslagning av industriforskningsinstituten i en statlig institutskoncern för internationell konkurrenskraft och för att kunna attrahera EU-medel samt för stärkt samverkan med näringslivet. Detta är bra men inte tillräckligt, varför vi anser att ska anslå mer än regeringens förslag till förstärkning av instituten. Dessa vill vi använda till att stärka den företagsnära tjänsteforskningen inom de befintliga instituten. Förmågan att samverka med företag och lärosäten när det gäller utveckling av tjänster kan därigenom stärkas. Industriforskningsinstituten fyller en allt viktigare roll, särskilt i en lågkonjunktur då strategiskt viktig kompetens annars riskerar att gå förlorad. Tyvärr tar regeringen inte energiforskningen på allvar. Det nyvaknade intresset för kommersialiseringen av energiteknik motsvaras tyvärr inte heller av ett resurstillskott som skulle kunna kompensera passivitet. Sammantaget är det tydligt att regeringen inte förmår att prioritera energipolitiken långsiktigt. Vad som krävs är i stället kraftfulla åtgärder och tydliga besked om riktningen framöver. Därför vill vi socialdemokrater investera mer än regeringen i energiforskning och investeringar bara 20092011. Vår långsiktiga vision är att hela vår energiförsörjning ska baseras på förnybar energi. För detta krävs långsiktiga styrmedel och en kraftig satsning på energiforskning och investeringar i ny energiteknik. En fortsatt satsning på den förnybara energin är nödvändig, och ambitionen för de gröna certifikaten måste utökas för att ge plats för bl.a. vindkraftsutbyggnaden. Avgörande är att energiforskningen i större utsträckning kan kommersialiseras och resulterar i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen. Steget mellan pilot- och demonstrationsanläggningar och fullskalig produktion av exempelvis andra generationens biodrivmedel måste därför underlättas. Här ska staten ta ett större ansvar. Projekt som kan komma i fråga för statligt riskkapitalengagemang är t.ex. vågkraftsprojekt, anläggningar för andra generationens förnybara drivmedel eller utvecklingen av nya solceller, elöverföringsteknik eller alternativ motorutveckling. Även tillgången på riskkapital inom energisektorn måste förbättras. Steget från forskning till färdig produkt underlättas. Affärsutvecklings- och energikompetens ska giftas samman. Ett viktigt komplement är också skapandet av teknikdrivande testmarknader för andra generationens biodrivmedel, fordonsteknik för hybrider samt utprovning av t.ex. laddnings- och tankningsinfrastruktur. Forskning i små och medelstora företag FoU-baserat nyföretagande och utveckling av innovativa små och medelstora företag spelar en viktig roll för näringslivets förnyelse, utvecklingskraft och framtida konkurrenskraft. har enskilda entreprenörer och mindre företag ofta begränsade möjligheter att mobilisera nödvändiga resurser för investeringar i tidiga skeden av innovationsprocesser. Den höga tekniska risken och den stora kommersiella osäkerheten kring forskningsresultat innebär att man inte kan förlita sig på att privat riskkapital tar hand om finansieringsbehovet. De regionala högskolorna är värdefulla tillväxthubbar med nära och framgångsrika samarbeten med det regionala näringslivet. Vi vill fortsätta stärka högskolornas specialisering och samarbete. har sällan resurser att sätta in för att ta del av den senaste forskningen och utnyttja ny kunskap. Industriforskningsinstituten är därför en viktig länk för att stärka högskolans koppling till de mindre företagen. Regeringen har förbisett småföretagen i såväl budgetpropositionen som forskningspropositionen, detta trots att i stor utsträckning är beroende av det FoU-arbete som bedrivs i de stora internationella koncernerna. Detta gör oss sårbara och försvagar mindre företags internationella konkurrenskraft. För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. För att stärka småföretagens FoU-arbete lanserar vi därför ett särskilt innovationspaket inom ramen för vårt entreprenörsprogram. Bland annat vill vi avsätta till ett särskilt innovationslån för uppfinnare. Detta innovationslån ska ges med förenklad ansökningsprocess och sänkta medfinansieringskrav. Det ska nå utanför den akademiska världen och ta till vara de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Vi fördubblar också anslagen till forskningsprogrammet och Väx, vilket innebär en nivåökning med . Av denna utökade satsning ska huvuddelen riktas till småföretag inom den högproduktiva tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. Vi vill också inrätta ett nytt program, Designa och Väx, för att stärka småföretagens produktutveckling och design. Vi socialdemokrater anser att ska anslå totalt i förstärkt företagsnära forskning samt forskning i småföretag. Tjänsteekonomin omfattar av den ekonomiskt mätbara verksamheten i samhället. Handeln med tjänster är också det område som växer snabbast i . Svensk industri och offentlig sektor är också kvalificerade och stora beställare och utvecklare av kunskapsbaserade tjänster. Tjänstesektorn består av många mindre företag som bidrar till sysselsättning och tillväxt. Utvecklingen av innovativa tjänster blir därför allt viktigare för företagens möjligheter att växa och internationaliseras. Behovsmotiverad tjänsteforskning som utgår från tjänstesamhällets förutsättningar och egenskaper behöver utvecklas. En viktig uppgift är att ta fram begrepp, data och metoder som är anpassade till tjänsteföretagens logik och som förbättrar möjligheten att mäta tjänstesektorns storlek och utveckling. Forskning kring internationalisering av tjänster och tjänsteinnovation med fokus på användarens eller kundens roll är angelägen. Det handlar också om vilka organisatoriska förutsättningar som förmår att bäst ta till vara människans produktiva och skapande egenskaper. Frågor som arbetsmiljö, organisation och ledarskap blir därmed viktiga i detta sammanhang. Allt detta konstaterar regeringen. Inga resurser avsätts dock i syfte att förverkliga tjänstesektorns potential genom fördjupad tjänsteforskning. I varuproduktionen blir tjänsteinnehållet en allt större och viktigare del. En varas värde består i ökad utsträckning av inbyggda tjänster i form av forsknings- och utvecklingsarbete, tjänstepaket som projektering, utbildning, drift, underhåll, uppgradering etc. Funktioner som tidigare låg direkt i de tillverkande företagen överförs numera till specialiserade företag. Den privata tjänstesektorn omfattar allt från städning till finansiella tjänster, från filmproduktion till barnpassning.