mot · GW02Sf330 · 2008-10-06 00:00:00 — Föräldraförsäkring och ekonomisk barnpolitik 4Minskad jämställdhet och ökad barnfattigdom med politik4 4.1Vårdnadsbidrag urholkar förskolan och försämrar kvinnors ställning på arbetsmarknaden4 4.2Individualiserad föräldraförsäkring bättre än jämställdhetsbonus5 4.3Krav på intyg för tillfällig föräldrapenning medför merarbete för personalen i skola/förskola5 4.4Barnfattigdomen ökar med regeringens politik6 5Höjt tak och höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen6 9.1Delat barnbidrag vid växelvis boende9 9.3Rätt att överlåta föräldrapenning vid sjukdom11 10Från ekonomisk familjepolitik till ekonomisk barnpolitik12 11Ändrad målformulering för starkare jämställdhetsperspektiv13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om vårdnadsbidrag bör upphävas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om jämställdhetsbonus ska upphävas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på intyg från skola eller förskola vid ansökan om tillfällig föräldrapenning ska upphävas. begär att regeringen skyndsamt ska höja taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen för att stärka inkomstbortfallsprincipen och förbättra situationen för småbarnsföräldrar. begär att regeringen återkommer med förslag på hur en individualisering av föräldraförsäkringen bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgade möjligheter för vårdnadshavare att vara hemma . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten för föräldrar av samma kön att dela föräldradagarna lika mellan sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en handlingsplan som syftar till att förbättra den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar och deras barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur kostnaderna för barnets försörjning fördelar sig vid växelvis boende. begär att regeringen återkommer med förslag på hur indexering av underhållsstödet bör utformas. begär att regeringen återkommer med förslag på ändring av återbetalningsskyldighet av underhållsstöd i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag på förbättringar angående umgängesresor i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamvårdande föräldrar och föräldrapenning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad benämning av politikområdet Ekonomisk familjepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad målformulering för politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Det råder en norm i samhället som ger kvinnor som grupp det yttersta ansvaret för hem och barn. Denna norm definierar män som grupp som mindre lämpade för föräldraskap och kvinnor som mindre lämpade för förvärvsarbete. Denna ordning medför en orättvis fördelning mellan betalt och obetalt arbete och diskriminering av kvinnor i arbetslivet när det gäller löner och arbetsvillkor. Dessutom motverkar den barnens rätt till nära relationer till sina fäder. För att komma till rätta med den ordning som diskriminerar kvinnor krävs en rad övergripande samhällsförändringar. För är det självklart att driva frågan om rätt till heltid, om förkortad arbetstid, att höja kvinnors löner och arbeta för en stark offentlig sektor. Frågan om fördelningen mellan det betalda och det obetalda arbetet är därför av avgörande betydelse. För att få till stånd ett jämställt arbetsliv krävs också ett jämställt privatliv. Det är inte ovanligt att kvinnor och män upplever att de lever i en jämställd relation fram till första barnet. När sedan andra barnet föds pressar strukturerna på arbetsmarknaden tillbaka kvinnor till att ta ansvar för hem och barn medan män tar det huvudsakliga försörjningsansvaret. Varken rådande normer eller de missförhållanden som följer av detta kommer att förändras av sig själva. Det är alltså inte en möjlig väg att invänta förändrade beteendemönster i familjerna och på arbetsmarknaden och därefter successivt anpassa familjepolitiken. Det som krävs är att politiska medel används för att skapa nödvändiga förutsättningar för jämställdhet mellan könen inom ramen för den generella politiken. Inom den ekonomiska familjepolitiken finns kraftfulla sådana verktyg. föreslår därför en individualisering av föräldraförsäkringen. Barn behöver fler vuxna i sina liv, och vi är skyldiga att investera i hårt arbete för att skapa en jämställd tillvaro för dem att växa upp i. Den borgerliga regeringen har fört en politik som minskar jämställdheten och ökar barnfattigdomen. Regeringen har infört vårdnadsbidrag och krav på intyg från skola/förskola vid ansökan om tillfällig föräldrapenning för vård av barn samt en byråkratisk jämställdhetsbonus. Enligt beräkningar i Fasitmodellen från antas barnfattigdomen öka , särskilt bland barn med ensamstående föräldrar. Huvudnumret i regeringens familjepolitik är de miljardbesparingar på föräldraförsäkringar som tar sin utgångspunkt i den borgerliga övertygelsen om att det ska löna sig att vara en högavlönad, frisk och gift man utan barn. Regeringen missgynnar systematiskt familjer med ensamstående föräldrar och deras barn. Varken vårdnadsbidraget eller jämställdhetsbonusen kan nyttjas av ensamstående föräldrar. Besparingarna på föräldraförsäkringen och andra socialförsäkringar slår hårt mot hushåll med ensamstående föräldrar eftersom de endast har en inkomst. är familjer olika men lika mycket värda. De ekonomiska förutsättningarna för ensamstående föräldrar är en frihetsfråga och avgörande för möjligheten att fritt kunna välja ett liv med eller utan äktenskap/samboförhållande. I denna motion lämnar förslag om att avskaffa regeringens reformer i familjepolitiken, stärka ensamstående föräldrar ekonomiskt och att individualisera föräldraförsäkringen. 4Minskad jämställdhet och ökad barnfattigdom med politik Regeringens familjepolitik präglas av en syn på kärnfamiljen som helig, förskola som skadlig för barn, kvinnor som gratis arbetskraft i hemmen och småbarnsföräldrar som bidragsfuskare. Detta kommer till uttryck i ekonomiska prioriteringar. Regeringen gör besparingar om sammanlagt 20082011 på sänkta ersättningsnivåer i föräldraförsäkringen. Genom sänkt ersättningsnivå till för alla föräldralediga och sänkt tak för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning från 10 till 7,5 basbelopp får alla småbarnsföräldrar hålla till godo med mindre pengar. Dessa miljardbesparingar är huvudnumret i regeringens familjepolitik. 4.1Vårdnadsbidrag urholkar förskolan och försämrar kvinnors ställning på arbetsmarknaden infördes ett kommunalt vårdnadsbidrag om per barn och månad för familjer som inte har sina barn i offentligt finansierad förskola. Vårdnadsbidraget går inte att leva på så i praktiken förutsätts att den som stannar hemma blir försörjd av någon annan. Det är alltså endast familjer med två föräldrar som ens kan överväga att utnyttja bidraget. All tidigare erfarenhet visar dessutom att det blir kvinnor som stannar hemma och därmed blir beroende av män för sin försörjning. Med vårdnadsbidraget utökas rätten till ledighet på heltid i samband med barns födelse. Att barnafödande blir förknippat med ännu mer långvarig frånvaro kommer rimligen att öka diskrimineringen av alla kvinnor i arbetslivet när det gäller anställningsform, karriärmöjligheter och fortbildning osv. Allt fler kvinnor kommer att vara förpassade till osäkra tidsbegränsade anställningar. Utöver detta kommer bidraget också att stjäla resurser från den kommunala barnomsorgen. Risken är uppenbar att vårdnadsbidraget kommer att utgöra ett billigt alternativ för många kommuner, jämfört med att satsa på att bygga ut barnomsorgen. En plats i förskola kostar i genomsnitt och barn och ett vårdnadsbidrag kostar och barn. Således kan borgerliga kommuner ta pengar från förskolan för att finansiera skattesänkningar. Enligt en undersökning från Kommuner och Landsting (SKL) hade 99 kommuner för avsikt att införa vårdnadsbidraget, 91 kommuner hade inga planer på att införa det och 48 kommuner var osäkra. De negativa effekterna för jämställdheten och barns rätt till förskola kan således få starkt genomslag i . För är det centralt att använda samhällets resurser för att öka jämställdheten och den gemensamma välfärden. Därför motsätter vi oss självklart en reform som så uppenbart motverkar båda dessa mål. Mot bakgrund av det som anförs bör avskaffa lagen om vårdnadsbidrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Individualiserad föräldraförsäkring bättre än jämställdhetsbonus Regeringen har infört en s.k. jämställdhetsbonus som ger en skattesänkning till den förälder som återigen börjar förvärvsarbeta. Jämställdhetsbonusen har ett lovvärt syfte, men är utformad som en skatteåterbäring vilket gör att föräldrarna inte får ersättning den månad när pengarna behövs som bäst. Vidare är jämställdhetsbonusen onödigt invecklad till sin utformning. Sammantaget riskerar det göra jämställdhetsbonusen verkningslös. Den är snarare att betrakta som en kosmetisk åtgärd om man ser till helheten i regeringens politik. Mot bakgrund av att vill införa en helt individualiserad föräldraförsäkring ser vi inget behov av en jämställdhetsbonus. Mot bakgrund av det som anförs bör lagen om jämställdhetsbonus avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3Krav på intyg för tillfällig föräldrapenning medför merarbete för personalen i skola/förskola Regeringen har även infört krav på intyg från skola/förskola vid ansökan om tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Syftet med detta är att minska de felaktiga utbetalningarna från föräldraförsäkringen. Omfattningen av de felaktiga utbetalningarna är omdiskuterad, men uppgår enligt till av de totala utbetalningarna. Kravet på intyg från skolan är en långtgående åtgärd som ökar den administrativa bördan för småbarnsföräldrar, personal inom skola och förskola samt för handläggare på . Personalen i förskolan får en kontrollfunktion som inte är önskvärd och barnen riskerar att hamna i kläm. Åtgärderna står inte i proportion till problemets omfattning, och regeringens besparingar på tillfällig föräldrapenning kan endast infrias om färre föräldrar ansöker om ersättning, eftersom reglerna upplevs som krångliga. Mot bakgrund av det som anförs bör kravet på intyg från skola/förskola vid ansökan om tillfällig föräldrapenning upphävas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Barnfattigdomen ökar med regeringens politik Regeringen för en politik som ökar barnfattigdomen i . Enligt beräkningar från i Fasitmodellen ökar andelen barn som lever i hushåll med inkomster som understiger av alla hushålls medianinkomst från 2009. Bland barn med ensamstående föräldrar beräknas andelen barn som lever i fattiga hushåll öka från 2009. Ensamstående föräldrar är i högre utsträckning än andra drabbade av ohälsa, låg sysselsättningsgrad och hög arbetslöshet. Regeringens orättvisa skattesänkningar samt miljardbesparingar på småbarnsföräldrar, sjuka och arbetslösa slår därför hårt mot ensamstående föräldrar och deras barn. 5Höjt tak och höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen Regeringen har sänkt taket för tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning från 10 till 7,5 basbelopp samt ersättningsnivån för alla föräldralediga till . Sammanlagt sparar regeringen 20082011 på sänkta ersättningsnivåer för småbarnsföräldrar. avvisar dessa besparingar eftersom de urholkar inkomstbortfallsprincipen i försäkringen och ökar fattigdomen bland småbarnsfamiljer. I vårt budgetalternativ anvisar vi 2009 för att höja taket till 10 basbelopp och ersättningsnivån till i föräldraförsäkringen. Enligt årsredovisning gick av som utbetalades för vård av sjukt barn till kvinnor och till män. Männens andel har sjunkit jämfört med året innan, vilket är ett trendbrott jämfört med den positiva utveckling som har skett då männens andel har ökat . Detta torde bero på att regeringen har sänkt taket och ersättningsnivån för tillfällig föräldrapenning. Mot bakgrund av det som anförs bör regeringen skyndsamt höja taket och ersättningsnivån i föräldraförsäkringen för att stärka inkomstbortfallsprincipen och förbättra situationen för småbarnsföräldrar. Detta bör begära. tar kvinnor ut ca 80procent av antalet ersatta dagar i föräldraförsäkringen och män resterande 20procent. Enligt den jämställdhetsbilaga som avlämnades till budgetpropositionen (prop. 2004/05:01) uppgår de ekonomiska konsekvenserna av föräldraskapet för en tioårsperiod till för mamman och för pappan. Detta visar att kvinnor subventionerar mäns lönearbete genom sitt eget obetalda arbete. Frågan om lönediskriminering, otrygg anställning, ofrivillig deltid och lägre pension hör oundvikligen ihop med vem som tar det huvudsakliga ansvaret för omsorgen om barn och familj. Eftersom kvinnor ses som bärare av detta ansvar, har kvinnor också en sämre utgångspunkt på arbetsmarknaden. För att komma till rätta med detta behöver föräldraförsäkringen reformeras så att ett jämnt uttag mellan föräldrarna uppnås och därmed stärker ett jämställt vårdnadsansvar. Hur kvinnor och män ska förmås fördela ansvar för hem och barn lika är en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna . I denna diskussion är kopplingen mellan kvinnors obligatoriska huvudansvar för barnen och deras position på arbetsmarknaden en självklarhet. är fördelningen av föräldrapenningen en förhandlingsfråga mellan föräldrarna. Individens valfrihet blir i detta sammanhang enbart en illusion. Som en konsekvens av att kvinnor förväntas ta huvudansvaret för omsorgen av barn uppstår bl.a. den ojämlika inkomst- och löneklyftan samt stora skillnader i anställningstrygghet mellan kvinnor och män. I och med att det, till skillnad från övriga socialförsäkringar, är möjligt att överlåta föräldrapenningdagar till en annan förälder, bidrar dagens utformning av föräldraförsäkringen till att återskapa och förstärka en ordning på arbetsmarknaden som försvagar och lönediskriminerar kvinnor. Systemet upprätthåller dessutom en föråldrad föreställning om vad kvinnor respektive män har för ansvar i förhållande till barn. För att komma till rätta med dagens situation behöver föräldraförsäkringen reformeras så att ett jämnt uttag mellan föräldrarna uppnås och därmed stärker ett jämställt vårdnadsansvar. Det som krävs är en fortsatt generös föräldraförsäkring som baseras på samma principer som alla andra socialförsäkringar. Det innebär att föräldrapenning inte ska kunna överlåtas på den andra föräldern, på samma sätt som det inte är möjligt att överlåta sin sjukpenning eller arbetslöshetsersättning på någon annan. För att nå en ordning där män och kvinnor är lika självklara föräldrar på heltid och som inte diskriminerar kvinnor på arbetsmarknaden, krävs med andra ord en individualiserad föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringens utformning har setts över av en utredning som lämnade sina förslag i betänkandet Reformerad föräldraförsäkring (SOU 2005:73). har kämpat länge för att få till stånd de förändringar i föräldraförsäkringens uppbyggnad som är nödvändiga för att skapa ett jämställt uttag av föräldrapenningen och var därför mycket positivt till att en sådan översyn genomfördes. Utredningsförslaget som lämnades går ut på att föräldraförsäkringen ska byggas ut , att ska gå till mamman, fem till pappan och den tredje delen till att fritt fördelas mellan föräldrarna. Enligt skulle en sådan tredelad modell, om den genomfördes, visserligen vara ett steg i rätt riktning. Men det skulle inte vara tillräckligt. I de flesta fall skulle det innebära att mamman tog ut två tredjedelar av försäkringen och pappan en tredjedel. Sådana förslag till lösningar bidrar därmed inte till att bryta diskrimineringen av kvinnor i arbetslivet och motverkar inte det faktum att kvinnor subventionerar mäns lönearbete genom sitt eget obetalda arbete. Det borde ligga i föräldrarnas intresse att kvinnor och män får jämlika förhållanden, och det finns enligt vår mening ingen anledning att män ska behöva lockas med bonusar för att vara jämställda eller för att vara med sina barn. Vi är övertygade om att det krävs mer än morötter för att bryta könsmaktsordningen och för att stärka kvinnans ställning. En individualisering av föräldraförsäkringen är ett nödvändigt verktyg både för att göra upp med föreställningen om att pappors föräldraansvar, till skillnad från mammors, skulle vara förhandlingsbart, och för att bryta diskrimineringen av kvinnor på arbetsmarknaden. I vår särskilda motion om utgiftsområde 12 lägger vi förslag om att individualisera föräldraförsäkringen och anvisar i vårt budgetalternativ för detta. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på hur en individualisering av föräldraförsäkringen bör genomföras. Detta bör begära. Det finns inom föräldraförsäkringen möjlighet att åstadkomma fler förbättringar som skulle kunna verka för en ökad jämställdhet. anser exempelvis att det vore önskvärt om bägge vårdnadshavarna kan vara mer närvarande efter ett barns födelse. Framför allt skulle männens tid med nyfödda härmed öka, vilket både skapar viktiga förutsättningar för en tidig och djup relation till barnet och tillgodoser barnets stora omsorgsbehov i livets början. De möjligheter som finns med tillfällig föräldrapenning är inte tillräckliga i detta avseende. anser därför att möjligheten för vårdnadshavare att vara hemma under barnets första tid bör utökas från dagens 10 . Regeringen bör därför se över hur utvidgade möjligheter att vara hemma kan genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I och med att kärnfamiljen som norm utmanas i allt större utsträckning av andra familjebildningar, där det biologiska föräldraskapet inte per automatik sammanfaller med vårdnaden om barnen, finns ett behov av att se till att föräldraförsäkringen inte låses fast vid en heteronormativ föreställning kring föräldraskap. Det faktum att barn föds och växer upp med föräldrar som kan vara av samma såväl som olika kön, ställer krav på att föräldraförsäkringen utformas på ett sätt som inte utesluter möjligheterna för föräldrar av samma kön att dela försäkringen mellan sig oavsett om de är gifta eller lever i samboförhållande. hade i uppdrag att se över hur föräldraförsäkringens regelverk behöver anpassas till nya familjebegrepp och göras könsneutral. Vare sig den tidigare eller nuvarande regeringen har emellertid behandlat utredningens förslag. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur föräldrar av samma kön ska kunna tillgodogöra sig möjligheten att dela föräldradagarna lika mellan sig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. lever en fjärdedel av alla barn i med en ensamstående förälder. Ändå är det kärnfamiljen som är normbildande för lagstiftning och regelverk. Det leder bl.a. till att de ekonomiska villkoren mellan barnfamiljer är ojämlika och orättvisa. Ensamstående föräldrars ekonomiska standard är sämre än sammanboende föräldrars. () undersökning om hushållens ekonomi (HEK) visar att ensamstående med barn inte ökat sin ekonomiska standard i samma utsträckning som andra. En typisk ensamstående förälder är en kvinna, även om växelvis boende mellan föräldrar ökar. Ensamstående kvinnor med barn har en ekonomiskt svårare situation än andra. De har lägst ekonomisk standard oavsett stöd i form av barn- och bostadsbidrag och tjänar t.ex. bara drygt hälften av en sammanboende pappas lön. Sysselsättningen bland ensamstående mödrar har sjunkit, och de har oftare än andra otrygga anställningar. Möjlighet till inflytande över arbetstider och arbetssituation, rätten till heltidsarbete och tillgång till barnomsorg dygnet runt är viktiga politiska åtgärder som driver och som skulle ge positiv effekt för ensamstående föräldrars ekonomi samt möjlighet att förena arbets- och familjeliv. vill stärka den generella välfärden. Sänkta boendekostnader, full sysselsättning, rätt till heltid, mer välfärdstjänster och stärkt socialförsäkring är en generell politik som gynnar ekonomiskt utsatta familjer. Men familjer med ensamstående föräldrar och låg ekonomisk standard kan inte vänta. Det krävs insatser på kort sikt. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma med en handlingsplan som syftar till att förbättra den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar och deras barn. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.1Delat barnbidrag vid växelvis boende När föräldrar har gemensam vårdnad utbetalas barnbidraget automatiskt till modern, om inte föräldrarna gemensamt anmäler till att fadern ska erhålla barnbidraget istället. Om barnet endast är folkbokfört på samma adress som en av vårdnadshavarna vid gemensam vårdnad, utbetalas barnbidraget dit där barnet är folkbokfört. Bakgrunden till gällande ordning handlar bl.a. om att det har ansetts mer sannolikt att bidraget verkligen kommer barnet till godo om modern får det utbetalt till sig. Enligt årsredovisning har andelen barn till separerade föräldrar som bor växelvis hos sin mamma och pappa ökat från 1992/2004/2005. När barnen lever i växelvis boende mellan föräldrarna tar bägge vårdnadshavarna ett aktivt delat ansvar för omsorgen om barnen. Därför bör föräldrar gemensamt kunna begära att få barnbidraget delat vid växelvis boende när föräldrarna är överens om det. motsätter sig däremot en tvångsdelning av barnbidraget vid växelvis boende. Barnbidraget är till för att i viss utsträckning täcka de kostnader som är förknippade med barnet, för att utjämna skillnaderna mellan dem som har barn och dem som inte har barn. Det finns inga färska undersökningar som visar hur dessa kostnader fördelar sig vid växelvis boende. Enligt i utredningen en mor ensamstående mödrars ekonomiska levnadsvillkor (SOU 2001:54) har ensamstående mödrar fått det allt sämre i relation till andra hushållstyper , och dessa hushåll har i mindre utsträckning lyckats tillgodogöra sig det ekonomiska uppsving som inleddes . På frågan varför ensamstående mödrar överlag tycks missgynnas ekonomiskt tas det bl.a. upp att kvinnor ofta har huvudansvaret för barnens försörjning. Det finns dock inga färska undersökningar som visar hur kostnaderna fördelar sig på föräldrarna vid växelvis boende; vi utgår därför tills vidare från att mammorna står för en stor del av kostnaderna. Mot denna bakgrund bör regeringen tillsätta en utredning som ser över hur kostnaderna för barnets försörjning fördelar sig vid växelvis boende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Underhållsstödet fyller en viktig funktion vad gäller att se till att vårdnadshavare uppfyller sitt försörjningsansvar för barn även efter separation mellan vårdnadshavare. Det är viktigt att underhållsstödet uppfattas som rättvist. Därför är det viktigt att höja och indexera underhållsstödet samt åstadkomma förändringar gällande inkomstunderlaget vid fastställande av återbetalningsskyldighet, umgängesavdrag och umgängesresor. Genom de regeländringar som gjordes av underhållsstödet 1994, blev ersättningsnivån beroende av regeringsbeslut för att höjas. Därefter låg stödet oförändrat på samma nivå fram till den höjning på som genomfördes i och med budgetpropositionen . Stödets värde har därmed urholkats kraftigt. Vi i föreslår i vår budgetmotion för utgiftsområde 12 att underhållsstödet höjs med och att det värdesäkras i förhållande till prisutvecklingen genom att det knyts till prisbasbeloppet. Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur en indexering av underhållsstödet bör genomföras. Detta bör begära. fastställs återbetalningsskyldigheten av underhållsstöd på inkomst bakåt i tiden. Det innebär problem för de umgängesföräldrar som får stora förändringar av inkomstunderlaget. anser därför att det finns behov av att applicera en s.k. CSN-metod vid beräkning av inkomstunderlag.