mot · GW02U349 · 2008-10-06 00:00:00 — Detta tillbakadragande var fullbordat . till det libanesiska parlamentet avslutades , och tillträdde den nya regeringen. Den politiska situationen är alltjämt mycket osäker. besköt Hizbollah norra med granater och Katyusharaketer och dödade tre israeliska soldater och tillfångatog två vid en attack mot två militärfordon som befann sig nära gränsen mellan och . Den israeliska armén svarade med luftangrepp mot främst södra och huvudstaden och med markoperationer i södra . Hizbollah angrep norra delen av med raketer. Ungefär 160 israeler och 1 200 libaneser dog. Ungefär 300 000 israeler och en miljon libaneser tvingades på flykt. Ett eldupphör inträdde men det bröts . Fortsatt är läget i kritiskt. Parlamentsledamoten dödades i en bombattack som en i raden av attacker mot politiker och journalister som är kritiska mot inflytande i . var navet i en positiv utveckling i . Svenskt stöd till utbyten, näringsliv och det civila samhället har spelat en viktig roll. Vi vill stödja demokratiska krafter och se ett som står självständigt och vi fördömer mord och attentat på politiker och andra. Under det senaste kriget blev vikten av en svensk representation på plats ännu tydligare. Vi socialdemokrater ser ett stort behov av att har en ambassad också i . Enligt författning är en socialistisk folkrepublik med den exekutiva makten hos presidenten, som måste vara . Baathpartiet är enligt konstitutionen garanterat majoritet i parlamentet och andra statliga institutioner. Efter död valdes hans son till president i en folkomröstning där han var enda kandidaten. av den nye presidentens styre skedde en öppning i det offentliga samtalet, och presidenten lovade ett antal reformer. svängde emellertid regimen och återinförde restriktioner av medborgarnas friheter. Reformrörelsen hotades och trakasserades, och ledande reformister arresterades och dömdes till långa fängelsestraff. Behandlingen av oliktänkande präglas av godtycklighet. Tortyr och summariska rättegångar förekommer liksom trakasserier av journalister och censur. Kvinnors situation i är med regionala mått god, men sharialagen diskriminerar kvinnor i bl.a. civilrättsliga frågor såsom äktenskap, skilsmässa och vårdnad av barn. Lagen förutser strafflindring vid hedersmord och straffrihet för våldtäktsmän som gifter sig med sitt offer. Kvinnorepresentationen i parlamentet är den högsta i regionen. är en av de stater som har ett shariarelaterat undantag till , vilket hindrar utvecklingen av kvinnors mänskliga rättigheter. bör aktivt arbeta för att alla dessa undantag från kvinnokonventionen återtas och att konventionen som helhet undertecknas. De kanaler för dialog och samarbete som står till buds måste användas effektivt. De handlingsplaner som utarbetas i samråd med partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik kan bidra till målet om fria, stabila och demokratiska länder i . Barcelonaprocessen bidrar till att ge gynnsamma förutsättningar för ekonomisk och demokratisk utveckling bland staterna i södra och östra . Grunden för partnerskapet är Barcelonadeklarationen som består av tre kapitel. Det första omfattar politisk dialog, säkerhetspolitik, främjande av demokratiska institutioner och respekt för mänskliga rättigheter, liksom förtroendeskapande åtgärder såsom civil räddningstjänst m.m. Det andra kapitlet gäller ekonomiskt och finansiellt samarbete med och stöd till partnerländerna och syftar bl.a. till att upprätta ett frihandelsområde i regionen . Det tredje kapitlet omfattar kulturellt och socialt utbyte samt dialogen mellan kulturer och civilisationer. Målet är att upprätta samarbete på så många plan som möjligt: mellan regeringar, regionala och lokala myndigheter, handelskammare, NGO:er och andra organisationer. Arbetet med att förverkliga processens mål måste dock gå vidare och intensifieras. Insatser för att stärka demokrati och de mänskliga rättigheterna i regionen ska vara prioriterat. En förutsättning för att vi i vår relation till den muslimska världen ska kunna bidra till att dessa värden accepteras som universella är att vi närmar oss med respekt och en beredskap att lyssna och lära. Vi kan inspirera, informera och stödja, men vi kan inte räkna med framgång om vi försöker pådyvla våra värderingar med den överlägsnes attityd. En sådan ansats diskrediterar budskapet. I detta sammanhang är den interkulturella dialogen av yttersta vikt. Vi vill därför lyfta fram betydelsen av det arbete som bedrivs av , i och på sektionen för turkisk-svenskt samarbete på Svenska generalkonsulatet i för att främja dialog och förståelse. I EU:s grannskapspolitik (ENP) som omfattar såväl EU:s grannländer i som Barcelonaprocessens partnerländer, ska särskilda nationella handlingsplaner utarbetas i samråd med respektive partnerland. Sådana planer har antagits för , , , och Palestinska myndigheten och kan sägas vara en fördjupning av dessa länders bilaterala associeringsavtal med EU. EU:s Medelhavsbistånd kanaliseras genom . Bilateralt bistånd lämnas till , , , , , , och Palestinska myndigheten. och är alltför ekonomiskt utvecklade för att kvalificera sig för bilateralt bistånd men kan ingå i regionalt bistånd till olika projekt. EU:s associeringsavtal med partnerländerna är de grundläggande byggstenarna för det frihandelsområde runt som planeras vara fullt utbyggt . Ur ett svenskt perspektiv bör det vara tydligt fokus på demokrati och mänskliga rättigheter i dessa, samt mekanismer som ger ökade förutsättningar för efterlevnad. Ett framtida EU-medlemskap för det muslimskt präglade skulle vara ett värdefullt bidrag till att utveckla relationen mellan EU och den muslimska världen. Utvecklingen i det närmaste seklet kommer att vara avgörande för hela den globala utvecklingen. Det som sker där angår oss alla. I finns både ekonomiska under och tigerekonomier. lever hälften av världens fattiga i . Där finns demokratier där mänskliga rättigheter respekteras och där finns diktaturer där raka motsatsen gäller. Vi måste tydligt hävda en hållbar utveckling, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. har en lång tradition i sitt utvecklingssamarbete med . Det är viktigt att vi utvecklar de goda relationer vi har. Ekonomiskt framhålls ofta som en framgångssaga, och det är sant i vissa delar men det är inte sant för alla länder. och är redan ekonomiska stormakter och växer sig än starkare . har en tillväxt på . , världens största demokrati, tar stora kliv, och medelklassen växer hastigt. Det här är förstås glädjande och positivt. Varje människa som kan ta sig ur fattigdomens bojor är en seger. I socialdemokraternas alternativa utrikespolitiska deklaration uttryckte vi följande: och står för den största minskningen av antalet fattiga i världen. Deras alltmer konkurrenskraftiga ekonomier har haft en betydande ekonomisk tillväxt som lyft miljontals människor ur fattigdomen. Det råder ingen tvekan om att kommer att spela en ökande roll i världsekonomin. Ju fler indier och kineser som ökar sin köpkraft, desto bättre är det för svensk ekonomi. Många svenska exportföretag har en stor del av sin försäljning på den asiatiska marknaden. och ekonomiska utveckling ställer krav på vårt eget samhälles förändringsvilja. skiljer sig från genom att landet är en demokrati. I alla våra kontakter med måste därför kraven på demokratisering och mänskliga rättigheter vara tydliga. Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet På många håll i förvägras folket sina grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Det är allt från traffickingoffer på till tvångsförflyttade bönder i . Även om demokratiseringen har kommit en bit på väg finns oerhört mycket kvar att göra. I ser vi hur militärregimen fortsätter att förtrycka sin befolkning, och trots omvärldens protester efter demonstrationerna 2007 är nu situationen inte bättre. Cyklonen och dess efterverkningar orsakar fortfarande lidande och situationen är på många sätt mer desperat . Den folkomröstning om den nya författningen som genomfördes var inte ett tecken på ökad demokrati utan bara en skenmanöver av juntan för att legitimera sitt fortsatta maktinnehav. Vi fördömer våldet och förtrycket i . Alla politiska fångar, inklusive den frihetsberövade Aung , måste friges. Dialog mellan militärjuntan, den politiska oppositionen och minoritetsrepresentanter måste komma till stånd. måste i alla sina kontakter med länder i verka för ökad demokratisering och respekt för de mänskliga rättigheterna. Att fortsätta arbeta för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas är av största vikt. En grundläggande förutsättning för en demokratisk samhällsutveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna är, förutom yttrande- och organisationsfrihet, ett fungerande rättsväsen. För det internationella samfundets del ska ansträngningarna fortsätta att inriktas på stöd till rättsutveckling och utbyte av erfarenheter på detta område, att stärka demokratins institutioner och främja framväxten av en demokratisk kultur, i vilken också oppositionen har en roll och kan verka. Det kan ske genom utbyte och samarbete såväl bilateralt och genom EU som med internationella institutioner, till exempel FN-mekanismer och andra internationella organ. Även på jämställdhetens område bör det internationella samfundet öka sina ansträngningar genom att föra en dialog med , men också genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i samarbetet med regionen. har tillsammans med andra internationella aktörer ett stort ansvar för att driva dessa frågor i hela regionen. Vi anser att ytterligare ansträngningar bör göras för att bevaka dödsstraffets användning i med avsikt att på olika sätt verka för dess avskaffande. Regeringen bör även verka för att länder som har dödsstraff öppet redovisar statistik kring antalet domar och avrättningar. måste fortsätta sitt aktiva deltagande i de dialoger om de mänskliga rättigheterna som förs med , och . ska även sträva efter att en dialog om de mänskliga rättigheterna initieras med , förslagsvis med EU som plattform. Jämställdhet samt kvinnors och barns villkor bör vara centrala områden i samarbete med . Utöver stöd till organisationer verksamma på dessa områden bör föra fram dem i såväl multilaterala som bilaterala kontakter med länderna i . Med tanke på den otillfredsställande situationen för yttrandefriheten i de flesta sydöstasiatiska länder och den riskfyllda situationen för MR-aktivister på många håll anser vi att regeringen särskilt bör uppmärksamma dessa frågor. Arbetet med att stärka det civila samhällets roll i byggandet av demokrati och god samhällsstyrning måste fortsätta, bland annat genom det utvecklingssamarbete som svenska frivilligorganisationer bedriver med Sidastöd. I finns ett flertal länder med liknande inställning till frågor rörande mänskliga rättigheter och demokrati som , och samarbete med dessa länder omkring dessa frågor är av största vikt. Även det mellanstatliga samarbetet inom organisationer såsom ASEM är av stort intresse för att lyfta upp frågorna om mänskliga rättigheter och demokrati. Miljö- och klimatfrågan är vår tids kanske största utmaning. Människans påverkan på klimatet eskalerar och vi har ingen tid att spilla. Vi har alla ett ansvar. Exemplets makt är stort och vi måste visa på att det är möjligt att ha en tillväxt kombinerad med hållbar utveckling. Inte minst i är miljöhoten överhängande. Om ingenting görs kommer vi att se miljontals klimatflyktingar och miljökatastrofer som vi nu har svårt att föreställa oss. Miljöpolitiken får inte heller begränsas så att den bara handlar om klimatfrågan. Vatten och sanitet, farliga utsläpp och ett hållbart jordbruk är miljöfrågor som inte heller får glömmas bort. Det är viktigt att svenskt miljösamarbete med inte uteslutande sker genom utvecklingssamarbetet. Andra politikområden är viktiga och måste lyftas fram. Samarbetet mellan , , Sida, Kemikalieinspektionen, näringslivet och andra relevanta aktörer i bör ytterligare fördjupas. Miljöprojekt bör i större utsträckning genomföras i samverkan mellan offentliga myndigheter, den privata sektorn och enskilda organisationer. Viktiga orsaker till miljöförsämringen i är otillräcklig institutionell kapacitet, bristande miljöpolitik och otillräckliga investeringar dessa områden bör utgöra fokus för svenska insatser . Klimat, biologisk mångfald och kemikalier är frågor som bör prioriteras av regeringen i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. Samarbete mellan svenska och asiatiska forskningsinstitutioner har goda förutsättningar att öka. Inom forskningsbiståndet förordar vi ökade satsningar till . Vi bör fortsätta att stödja utvecklingsländer till att leva upp till de krav som följer av undertecknande och ratificering av internationella miljökonventioner som regeringen bl.a. genom EU har en plattform att arbeta från för att framföra påtryckningar till de länder som inte skrivit under, ratificerat eller lever upp till internationella miljökonventioner. Den socialdemokratiska regeringens Asienstrategi innehåller mycket av det som vi anser ska gälla även fortsättningsvis. Politiken för global utveckling innebär att vi i arbetet med bilaterala och regionala frågor i ska identifiera processer och frågor där vi inom olika politikområden kan bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Insatser inom olika politikområden ska komplettera och förstärka varandra, och ansträngning ska göras för att undvika att insatser motverkar varandra. Likaså är samverkan över nationsgränser, inte minst inom EU, av vikt för att politiken ska få ordentligt genomslag. Huvudansvaret för enskilda länders utveckling ligger hos respektive lands regering. påverkas ett lands förutsättningar av andra länders agerande inom en mängd områden. Samstämmigheten mellan olika politikområden ska därför stärkas i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklingsfrämjande. För att arbetet för en rättvis och hållbar utveckling ska leda till resultat räcker det inte att bara agerar på ett samstämmigt sätt för att bidra till minskad fattigdom och en hållbar global utveckling. Politiken för global utveckling är därför också viktig i våra dialoger och kontakter med de rikare länderna i . Genom dialog bör vi försöka påverka deras agerande på olika politikområden och i multilaterala forum och när det gäller deras finansiella bidrag till utvecklingssamarbetet. Medlemskapet i EU innebär dessutom att vi har ytterligare en viktig plattform att utnyttja för att agera på områden som är prioriterade i våra relationer med . Det ställer krav på att vi verkar för att EU för en politik gentemot för vilken en rättvis och hållbar global utveckling tydliggörs som det övergripande målet. Världens utveckling under det kommande seklet är nära förbunden med utvecklingen i . De snabba förändringar som sker i flera av regionens länder får tydliga globala konsekvenser. För en liten öppen ekonomi som den svenska innebär det stora möjligheter och utmaningar. är en heterogen region. Länder och territorier uppvisar stora skillnader i bl.a. politiska och ekonomiska system och utvecklingsnivåer. Regionen rymmer såväl demokratier som enpartistater såväl världens fattigaste länder som med en högre per capita-inkomst än , såväl världens mest öppna ekonomier som slutna länder, etc. Av det faktum att inte är en enhet i annat än geografisk mening följer att fördjupade relationer kräver långsiktiga och diversifierade satsningar som omfattar politiska relationer, handels- och investeringsfrämjande, utvecklingssamarbete, miljösamarbete, forskningssamarbete och utbildning, folkrörelsekontakter, kultursamarbete och information och Sverigefrämjande. Ett tätare och bredare besöksutbyte är ett viktigt led i arbetet med att öka förståelsen för regionen och dess förändringar samt att bredda och fördjupa det ömsesidiga samarbetet med . Regeringen bör verka för att EU:s närvaro i och relationer med regionen fördjupas och att EU blir en aktiv och engagerad partner. Regeringen bör inom EU driva på för större samordning och sammanhållning för att med kraft driva målen inom demokrati, mänskliga rättigheter, handel, miljö, hälsa och säkerhetspolitik gentemot länder i . Nedläggningen av ambassader i , exempelvis den på , tillsammans med minskningen av antalet samarbetsländer i utvecklingspolitiken gör att förlorar närvaro, kontaktytor och inflytande i . Genom PGU stärks förslagen om ökad samordning och samstämmighet mellan olika politikområden, ökad givarsamordning och harmonisering och ökad uppslutning kring ländernas egna prioriteringar. betydelse i världsekonomin fortsätter att öka, vilket understryker vikten av att och EU verkar för att utveckla de ekonomiska förbindelserna med regionen som helhet. Det finns ett behov av att fortsatt stödja de asiatiska utvecklingsländernas reformarbete och fortsatta integrering i den globala ekonomin. Att utvecklingsländerna kan tillgodogöra sig de möjligheter världshandeln ger är ett av de högst prioriterade målen på den handelspolitiska dagordningen. Även om merparten av länderna i ser ut att uppnå det första millennieutvecklingsmålet om halverad fattigdom till 2015 lever majoriteten av världens fattiga i , och ett antal länder har problem med att klara övriga millennieutvecklingsmål. måste öka sina ansträngningar och arbeta för att påverka det internationella samfundet så att millennieutvecklingsmålen om fattigdomsbekämpning även uppnås i . Arbetet med mänskliga rättigheter och demokratifrågor syftar till att stödja och förstärka den långsiktiga trend som kan skönjas i mot ökad demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Miljöfrågorna kommer att kräva fortsatt fokus . måste agera genom alla de kanaler som står till vårt förfogande. Genomslaget för miljörelaterade insatser förstärks dessutom om man kan finna en kombination med stöd på global, regional och lokal nivå. Inom det säkerhetspolitiska området är det angeläget att engagera sig i EU än starkare bilateralt liksom genom samarbete inom regionala och internationella organ. I måste vi fortsätta att överväga hur vi ännu bättre ska tillvarata det mellanfolkliga samarbetet med inom högre utbildning, forskning, folkrörelser och kultur i en värld där den asiatiska kontinenten får allt större betydelse. I råder stor brist på respekt för de mänskliga rättigheterna. Tvångsförflyttningar, fängslande av oliktänkande, stora brister i yttrandefriheten, dödsstraff för en mängd olika brott och negativ särbehandling av minoriteter som ugurier och tibetaner är alla exempel på detta. har sedan de ekonomiska reformerna startade lyckats lyfta hundratals miljoner människor ur fattigdom. Det är en bedrift vars like är svår att finna. Den personliga friheten har ökat för många inom många områden. som vi måste bejaka och berömma den utvecklingen så finns också gigantiska utmaningar som följer i den ekonomiska utvecklingens spår. Rovdriftskapitalism, utnyttjande av arbetskraft under slavliknande förhållanden, miljöförstörelse och korruption är bara några exempel. Inför i lovade den kinesiska regimen att man skulle förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna. På några områden gjordes framsteg, men i stort är situationen inte bättre än innan tilldelades . när är över är det av största vikt att vi i och omvärlden fortsätter och intensifierar vår dialog med om MR-frågor på alla plan. Vi tror på dialog. Vi anser att dialog, kontakter och ekonomisk utveckling kommer att bidra till ett mer demokratiskt som respekterar de mänskliga rättigheterna. när blir ekonomiskt starkare och därmed kommer att spela en större roll på den globala scenen är det viktigt att vi inte bara ser som en gigantisk marknad för svenska produkter. Vi måste i alla våra kontakter med föra fram vår ståndpunkt om mänskliga rättigheter och demokrati och fortsätta arbetet för att företag tar ett större socialt ansvar och att fackliga rättigheter utvecklas, vilket skulle leda till politiska förändringar. Vi tror inte på någon begränsning i vårt ekonomiska utbyte med . Det ömsesidiga beroendet mellan och ökar. finansierar en väsentlig del av handelsbalans- och budgetunderskott. av valutareserv på omkring 1200 miljarder USD beräknas vara placerade i amerikanska statsobligationer och dollar. är världens största oljekonsument och förbrukar av världens olja. är den näst största och förbrukar . Båda länderna blir alltmer importberoende och planerar att ta en allt större andel från . De två länderna konkurrerar också om många av världens metaller. Under det var för ideologisk och säkerhetspolitisk konkurrens. handlar kampen om energi- och naturtillgångar. växande ekonomiska aktivitet leder till ökad förbrukning av världens råvarutillgångar och växande miljöproblem. och , vars ekonomier växer , har bägge i kraft av sin storlek en avsevärt större miljöpåverkan än andra länder i . står för en allt större del av världens samlade utsläpp av växthusgaser, främst i form av koldioxid som till största del kommer från förbränning av kol. beräknas ha gått om som världens största utsläppare av växthusgaser. Vattentillgångarna i förorenas, och bristen på rent vatten skapar mellanstatliga motsättningar. Luftföroreningarna i storstäderna skördar många liv, och förbränningen av kolväten bidrar till växthuseffekten. roll i dessa relaterade processer får sociala, miljömässiga och politiska konsekvenser både regionalt och globalt. De kinesiska myndigheterna lättade i viss mån på restriktionerna för utländska journalister inför . Dessa lättnader gällde dock inte inhemska journalister. Detta innebar att det blev lättare att resa runt i landet och större frihet gavs vad gäller rapporterandet. Öppenheten från den kinesiska regimen i samband med den jordbävningskatastrof som drabbade västra var också ett trendbrott. Dessa exempel är i och för sig glädjande, men det är en lång väg kvar innan press- och yttrandefriheten respekteras i . Dessutom omfattades inte kinesiska journalister av dessa lättnader. Förtrycket mot oliktänkande och människorättsaktivister fortsätter med oförminskad styrka. Förföljelsen av uigurer fortsätter. I förnekas tibetanerna bland annat sina rättigheter att utöva sin religion. Förtrycket mot människorättsförsvarare, journalister och oliktänkande fortsätter, tidningar och webbsidor har stängts ned och Internetanvändare kontrolleras. Ett stort antal människorättsaktivister i sitter fortfarande i husarrest och står under hård polisbevakning. De förhindras att resa utomlands eller inom landet, och varje steg de tar kontrolleras. blev aktivister i andra delar av landet utsatta för ökade övergrepp och trakasserier när omvärldens fokus riktades mot och . Även kontrollen över inhemska medier fortsätter att vara hårdhänt. Ett flertal tidningar som bevakar samhällsfrågor har stängts ned. Ett dussintal journalister sitter fängslade för att ha rapporterat om frågor som anses politiskt känsliga. Angående dödsstraffet har antalet dödsdomar och avrättningar minskat , då återtog ansvaret för att pröva överklaganden av dödsdomar. Det är positivt i sig. Men bör offentliggöra alla uppgifter om dödsdomar och avrättningar i landet så att det blir möjligt att utvärdera reformen. En ökad öppenhet kring varje enskilt fall är också viktigt för advokater och anhöriga till dödsdömda och för rättssäkerheten. Dödsstraff är inte värdigt något samhälle och ska alltid fördömas. Polisen har befogenheter att skicka personer som begått småbrott till omskolningsläger, utan åtal eller rättegång, visar bland annat Amnestys rapporter. Över huvud taget har bruket av godtyckliga frihetsberövanden ökat detta trots att har hävdat att de arbetat för att avskaffa systemet. Övergreppen mot inhemska medier och deras utövare fortsätter. är det förbjudet att tala om demonstrationerna vid 1989 som slogs ned med våld av militären. är en kontinent där omvälvande förändringar skett. och 90-talet inleddes demokratiserings- och fredsprocesser över i stort sett hela , som präglades av militärstyre, inbördeskrig och kränkningar av mänskliga rättigheter.