mot · GW02C390 · 2008-10-06 00:00:00 — Det handlar om personer som antingen varit föremål för löneutmätning under ett flertal år utan att skuldbördan egentligen minskat eller personer som ständigt återkommer som gäldenärer hos . Visserligen finns det möjlighet att ansöka om skuldsanering (enligt lag 1994:334), men det är långt ifrån alla gäldenärer som uppfyller de villkor som gäller för att ansökan ska beviljas. Enligt skuldsaneringslagen ska gäldenärens insolvens i princip aldrig beräknas kunna upphöra för att skuldsanering ska beviljas. Kraven är mycket högt ställda. En övermäktig skuldbörda och en livslång indrivning innebär ofta att gäldenären tappar vilja och förmåga att sköta även andra förpliktelser. Överskuldsättningen leder till en ond cirkel där den skuldsatta personen får svårt att t.ex. teckna ett hyreskontrakt eller att skaffa telefonabonnemang. För en ung människa på väg ut i vuxenlivet är detta direkt förödande. En evighetsgäldenär saknar möjlighet att delta i samhället på samma villkor som personer som inte är överskuldsatta. Överskuldsättning leder till ökad risk för social utslagning. I såväl internationell som nationell forskning har man kunnat etablera säkra samband mellan fattigdom och psykisk och fysisk ohälsa samt ökad dödlighet (, PM 2003:04, se utlåtande av R. , bil. är av uppfattningen att varje människa har ansvar för sin ekonomi och sina skulder. De allra flesta överskuldsatta människor vill göra rätt för sig men får dessvärre inte den möjligheten av samhället. Det visar på en cynisk människosyn att tro att människor struntar i att betala sina räkningar för skojs skull eller av ren lättja. Varje människas personliga ansvar för sina skulder måste balanseras med skärpta krav på kreditinstituten. Det är orimligt att marknaden ska slippa ta ansvar för det utanförskap som den ökande överskuldsättningen skapar. är det alltid och statens ansvar att skärpa lagstiftningen för att komma till rätta med den problematik som överskuldsättningen för med sig för både samhället och enskilda individer. Det är lagstiftarens ansvar att förebygga skuldfällor. Vi befarar att konsekvensen av den av regeringen förda politiken på en rad områden kommer att bli ökad överskuldsättning och ett ökat utanförskap. anser därför att det är angeläget att regeringen tar itu med de stora problem som överskuldsättningen orsakar. Vi presenterar nedan ett antal förslag som syftar till att ge de personer som fastnat i skuldfällor en chans att bli skuldfria. egna rapporter visar att haft rätt i sina farhågor när det gäller skuldsättning kopplad till sms-lån. Sms-lånen är lättillgängliga, anonyma och snabba. Denna typ av snabblån går också att ta via Internet eller telefon. kan en person som har betalningsanmärkningar få insatta på sitt bankkonto. Det är pengar som många låntagare sedan har svårt att betala tillbaka. Någon ordentlig kreditprövning görs inte. saknar även möjlighet att fullt ut utöva tillsyn över de låneinstitut som erbjuder sms-lån. Enligt KFM riktar sig nästan hälften av ansökningarna om betalningsföreläggande vad gäller sms-lån mot ungdomar. En översyn gjord av KFM visade att av ansökningarna om betalningsföreläggande rörande sms-lån riktade sig mot personer mellan . Av dessa ungdomar hade dessutom andra skulder registrerade i KFM:s register. 2007 redovisade KFM att det finns nästan 4000 ungdomar i deras register. KFM visar i en rapport att sms-lånen har utvecklats till en skuldfälla för framför allt ungdomar. Antalet ärenden som handlar om sms-lån har ökat lavinartat och är nu uppe i 1000 ansökningar om betalningsföreläggande . Om den negativa trenden inte bryts befarar KFM att antalet ärenden kommer att överstiga 10 000. KFM har även dragit slutsatsen att sms-lånen främst riktar sig till grupper av människor som redan är ekonomiskt utsatta. Enligt en finländsk rapport används lånen ofta till att betala mat, alkohol eller annan konsumtion. Eftersom även mindre krediter, som t.ex. sms-lån, kan leda till överskuldsättning anser att gränsen för när förenklad kreditprövning får tillämpas bör sänkas. Det är inte rimligt att kreditinstitut ska bereda sig genom att bevilja krediter med oskäliga villkor utan att ta ansvar för att låntagaren också har ekonomiska förutsättningar att göra rätt för sig. Av allmänna råd framgår att en s.k. förenklad kreditprövning kan ske om kreditbeloppet är högst av gällande prisbasbelopp. Regeringen bör lägga fram förslag till ändring i lagstiftning som innebär att sms-lån och andra snabblån förbjuds samt att beloppsgränsen för när en förenklad kreditprövning får ske sänks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt preskriptionslag (1981:130) 2 § preskriberas en fordran efter tillkomsten om inte preskriptionen avbryts . Preskriptionstiden för s.k. konsumentfordringar är . Av 5 § framgår dock att preskriptionen kan avbrytas bl.a. genom att gäldenären själv betalar ränta eller amortering eller på något annat sätt erkänner fordringen gentemot borgenären. Vidare kan borgenären avbryta preskriptionen genom att skicka betalningspåminnelser eller andra skriftliga krav till gäldenären. Om borgenären väljer att väcka talan mot gäldenären eller att åberopa fordringen mot gäldenären i någon annan ordning leder även detta till preskriptionsavbrott. Efter avbrottet börjar en ny preskriptionstid att löpa. Detta innebär i praktiken att det i de allra flesta fall aldrig kommer att ske någon preskription av privaträttsliga fordringar. Följden blir att en skuld kan indrivas under gäldenärens hela livstid. anser att det är angeläget att personer som blivit s.k. evighetsgäldenärer ges möjlighet att leva ett skuldfritt liv. Dagens skuldsaneringslag är otillräcklig. Det är inte rimligt att människor ska bli utsatta för livslång utmätning av en skuld som växer till följd av nytillkomna avgifter och räntepåslag. Genom att införa en absolut preskriptionstid för privaträttsliga fordringar tvingas kreditinstituten att ta ansvar för att kontrollera att låntagaren redan vid avtalstillfället har en verklig betalningsförmåga. I tillämpar man en modell där en skuld slutgiltigt preskriberas efter att en lagakraftvunnen dom meddelats beträffande skulden. Därefter får skulden inte längre indrivas. Vi anser att liknande ändringar bör göras i den svenska lagstiftningen. Regeringen bör omgående lägga fram förslag till ändringar i preskriptionslagen som innebär att en absolut preskriptionstid införs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.3Prövning om en fordran är preskriberad Det förekommer att borgenärer, vanligtvis inkassobolag, söker verkställighet hos på mycket gamla exekutionstitlar. Enligt gällande regler i utsökningsbalken måste gäldenären själv göra en s.k. preskriptionsinvändning för att ska kunna pröva frågan om fordran är preskriberad. Vi anser i likhet med (skrivelse 041229, Dnr 130 579797-04/113) att det i stället bör ankomma på den borgenär som ansöker om verkställighet att visa att en fordran är levande innan KFM prövar yrkandet. Regeringen bör därför återkomma med förslag till lagstiftning som innebär att KFM självmant ska kunna pröva frågan om fordran som omfattas av en ansökan om verkställighet är preskriberad. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt gällande räntelag (1975:635) råder avtalsfrihet när det gäller t.ex. dröjsmålsränta för konsumtionskrediter. Skuldbördan som s.k. evighetsgäldenärer dras med består ofta av förfallna räntor. Ränteskulden är ofta så stor att gäldenären aldrig hinner börja betala av den ursprungliga kapitalskulden. Kreditgivare erbjuder ofta lån som är räntefria . Om låntagaren inte betalar krediten övergår dock den totala krediten till att börja löpa med en i många fall oskäligt hög ränta. har i sin undersökning noterat att kreditgivarna i samband med utskick av inbetalningskorten ofta försöker locka låntagaren att öka sin kredit och att förlänga återbetalningstiden, vilket medför att krediten upphör att vara räntefri (, PM 2003:04). I finns en tvingande bestämmelse avseende konsumtionskrediter och krediter för bostadsfinansiering som innebär att dröjsmålsräntan inte får överstiga Europeiska styrränta med ett tillägg på . Med en begränsning av dröjsmålsräntan skulle skuldbördan kunna bli mer hanterlig för de gäldenärer som inte har möjlighet att betala av kapitalskulden. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring i lagstiftning som innebär att det införs ett tak för högsta tillåtna räntesats när det gäller konsumtionskrediter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En uppgift om en skuld som är obetald eller inte har betalats kan leda till en s.k. betalningsanmärkning hos Upplysningscentralen (UC). Betalningsanmärkningar på privatpersoner finns kvar i UC:s register . Avgörande för om betalningsanmärkningen finns kvar är bl.a. om och när skulden betalats och om KFM har hunnit fatta beslut i ärendet eller inte. Den som drabbas av en betalningsanmärkning kan inte teckna hyreskontrakt, skaffa ett telefonabonnemang eller handla något på avbetalning . Det spelar ingen roll att skulden har reglerats. Det är inte ovanligt att en person hamnar i UC:s register på grund av en försent inbetald räkning. Vidare är det inte ovanligt att människor får betalningsanmärkningar på felaktiga grunder och att de har små eller inga möjligheter att rätta den felaktiga uppgiften. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring i lagstiftning som innebär att betalningsanmärkningar för privatpersoner kvarstår i stället samt att betalningsmärkningar som registrerats felaktigt blir lättare att radera ur UC:s register. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I utsökningsbalken (UB) regleras frågor om utmätning m.m. Den förra regeringen hade för avsikt att göra en översyn av UB men hann aldrig påbörja arbetet. Vi anser att det är angeläget att UB ses över i sin helhet men främst reglerna om vilka tillgångar en gäldenär får undanta från utmätning enligt 6kap. Många överskuldsatta män och kvinnor och deras barn lever under långa perioder i praktiken på belopp som ligger i närheten av eller understiger existensminimum. Vidare är vi djupt oroade över vilka konsekvenser som den borgerliga regeringens lagändring om ökad självfinansiering av a-kassan får för personer som redan är överskuldsatta eller lever på marginalen. Förbehållsbeloppet bör ökas för att bl.a. möjliggöra för människor att kunna betala sina a-kasseavgifter. Regeringen bör tillsätta en utredning som gör en översyn av reglerna i utsökningsbalken. 7.7Barn som växer upp i fattigdom Enligt artikel 27 i konventionen om barnets rättigheter ska staten tillförsäkra alla barn en skälig levnadsstandard. Så sker dessvärre inte . Det saknas t.ex. tillgänglig statistik om hur många barn som växer upp i fattigdom till följd av att föräldrarna är föremål för utmätning. Vi anser att det är av stor vikt att bekämpa barnfattigdomen eftersom barn som växer upp i utanförskap riskerar att få en betydligt sämre start i livet än andra barn. saknar kunskap om hur många barn som växer upp med föräldrar som är föremål för utmätning. Denna kunskap måste vi erövra så att vi kan vidta åtgärder. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att ta reda på hur många barn som växer upp med föräldrar som är föremål för utmätning. Utredaren bör även komma med förslag till åtgärder för att förbättra livssituationen för dessa barn. Regeringen bör även ge KFM i uppgift att i sin statistik alltid redovisa antalet barn som lever med föräldrar som är föremål för utmätning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt FN:s konvention om barnens rättigheter är det föräldrarna som ska ha det fulla ansvaret för barnen. Vuxna ska se till att barnens bästa alltid ska vara vägledande. Barn har som regel inte beslutanderätten över sina egna tillgångar, och därför bör barn heller inte kunna drabbas av skulder som de inte kan betala. Alltfler barn och ungdomar får betalningsanmärkningar och hamnar i kronofogdens register. Det är inte ovanligt att föräldrarna överför skulder på sina barn av olika anledningar, men barn kan själva skaffa sig skulder. Det som är gemensamt är att det är de vuxna som har ansvaret för barnens skulder. Det borde finnas lagar som reglerar skuldsättning av barn så att det i alla lägen är omöjligt. Konsekvenserna för barnen kan bli att de inte kan teckna hyresavtal, teleabonnemang eller låna pengar när de väl blir vuxna. regler om förmynderskap reformerades . Utredningen om förmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112) bedömde att reformen i huvudsak har utfallit väl. föreslog utredningen vissa ändringar med anledning av att risken har ökat för att underårigas berättigade intressen kommer i kläm till följd av att föräldrarna i sin förvaltning numera har en större frihet att agera och dessutom står under mindre kontroll. Vad som kan hända är bl.a. att föräldrar förbrukar barnets tillgångar för egen räkning, företar äventyrliga spekulationer med barnets medel eller på ett eller annat sätt sätter barnet i skuld. Även om det är svårt att precisera missbruket i siffror finns det enligt utredningen inte skäl att tro att det har någon alarmerande omfattning. Utredningen anser att en återgång till den tidigare ordningen med komplicerade redovisnings- och kontrollregler är utesluten men att vissa begränsande åtgärder bör vidtas för att skärpa kontrollen över föräldraförvaltningarna. I propositionen Förmynderskapsrättsliga frågor (2007/08:150) föreslog regeringen vissa ändringar i syfte att minska risken för missbruk av barns tillgångar och stärka det allmännas tillsyn. För att skydda barn mot risken att behöva gå in i vuxenlivet med skulder föreslås att föräldrar inte ska kunna handla så att barn sätts i skuld om inte överförmyndaren har lämnat sitt samtycke till det. Användningen av spärrade bankkonton konton som föräldrarna inte kan disponera utan överförmyndarens tillstånd ska utökas. Överförmyndaren ska ges möjlighet att också spärra vissa finansiella tillgångar såsom aktier och fondandelar. Motsvarande förslag lämnas när det gäller gode män och förvaltare. anser att lagstiftningen måste ändras så att barns skuldsättning förhindras. Vi stöder propositionens förslag som går i den riktningen (se vår motion till med anledning av prop. 2007/08:150 Förmynderskapsrättsliga frågor). Regeringen bör återkomma med en utvärdering av hur åtgärderna i propositionen Förmynderskapsrättsliga frågor har inverkat på barns skuldsättning och om det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra barns skuldsättning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7.9Saneringslån och sociala lån I kan den s.k. lämna borgen åt en överskuldsatt privatperson för att hon eller han ska få ett nytt banklån och kunna betala av sina gamla skulder. Gäldenären ska efter att borgensåtagandet lämnas fullgöra sina förpliktelser gentemot banken som beviljat lånet. Om detta inte sker, inträder stiftelsen som borgensman. Målet med verksamhet är även förebyggande. Borgen kan beviljas för att en kredittagare t.ex. ska kunna finansiera diverse inköp till bostaden med ett vanligt banklån. Låntagaren behöver på så vis inte teckna ett kreditavtal till oskäliga villkor varpå ytterligare överskuldsättning undviks. Syftet är att låntagaren ska få ekonomin i balans och få ett slut på skuldcirkeln. Av allmänna råd framgår att en kreditgivare bör vara restriktiv med att bevilja lån för sanering av tidigare skulder. Möjligheterna för en överskuldsatt person att på egen hand skaffa sig ett lån till bra villkor för att sanera sin ekonomi är därför begränsad. Genom att personer med hyresskulder ges en möjlighet att teckna s.k. saneringslån torde antalet vräkningar minska. Överskuldsatta människor skulle få möjlighet att leva ett värdigare liv med allt vad det innebär i form av minskat psykiskt lidande och minskad social utslagning och hemlöshet. Vårt förslag är att KFM får i uppdrag att hantera saneringslåneverksamheten. I vår budgetmotion (2007/08:C325) lade vi fram förslag på ökat anslag till KFM för att finansiera denna verksamhet. För att förebygga överskuldsättning och för att främja ett hushålls förmåga att klara sin ekonomi har , , och infört s.k. sociala lån. Sociala lån kan beviljas en person som på grund av små inkomster och tillgångar inte annars kan få en kredit till rimliga villkor. Vid låneansökan görs en bedömning av låntagarens förmåga att betala tillbaka lånet varvid hänsyn tas till låntagarens nuvarande och framtida inkomster samt ålder, utgifter och skulder. Ett socialt lån ska inte ersätta socialbidrag och en person som ligger under socialbidragsnormen ska därför inte beviljas lån. I drivs socialbankerna som icke vinstdrivande organisationer och utgör en del av det kommunala socialväsendet. I är den vanligaste orsaken till att en person ansöker om ett socialt lån att få ekonomin under kontroll genom att betala av gamla skulder. Av krediterna beviljas för skötsel av skulder och för bl.a. inköp av hushållsmaskiner och betalning av hyresskulder (, PM 2003:04). Förslagsvis kan KFM även få i uppdrag att administrera en verksamhet med sociala lån. KFM behöver då självfallet ytterligare anslag. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser över möjligheterna för ett statligt kreditinstitut att erbjuda sociala lån samt ta fram förslag till lagstiftning om ett statligt kreditinstitut som erbjuder saneringslån. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Datainspektionen utövar tillsyn över inkassoverksamheten som ska bedrivas enligt god inkassosed (4 § lag 1974:182). Detta innebär bl.a. att gäldenären inte får vållas onödig skada eller olägenhet eller utsättas för otillbörlig påtryckning eller annan otillbörlig inkassoåtgärd. Trots det har inkassobolagen tillämpat en alltmer aggressiv indrivningsmetod (, PM 2003:04). Gäldenärens möjlighet att betala av sin skuld har förkortats, indrivningsförsöken pågår då fordringar säljs vidare från bolag till bolag, och även små belopp krävs in. Gäldenären är skyldig att utge ersättning för skriftliga betalningspåminnelser och kravbrev (lag 1981:739). En från början liten skuld kan således under inkassobolagens indrivningsförsök växa sig orimligt stor. En gäldenär kan krävas på ersättning trots att den ursprungliga skulden betalats om fordringsägaren vill ha ersättning för kostnader som uppstått i samband med indrivningen. Vid ansökan om betalningsföreläggande hos KFM tillkommer ytterligare kostnader som drabbar gäldenären. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av inkassobolagens verksamhet samt lägga fram förslag till ändring i lagstiftningen i syfte att strama upp inkassoverksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.