ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02C284 · 2008-09-29 00:00:00 — Fler kvinnor i företagens styrelser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser genom att pröva en temporär kvoteringslösning. Bara en av 30 svenska kvinnor har chefsjobb. Det kunde vi läsa i en av våra större dagstidningar . ligger långt ned i Europarankningen över andelen kvinnliga chefer. har rasat fem placeringar till plats 16 i Eurostatsrankning. Det går alltså bakåt för svensk jämställdhetspolitisk. Erfarenheten och en lång, lång kamp för jämställdhet visar att det inte är något som kommer av sig själv. Det ser vi inte minst när det gäller skillnaden i löner mellan kvinnor och män. I dagens samhälle har kvinnorna ofta högre utbildning än männen. Trots det går det mycket, mycket trögt för kvinnor att få tillgång till styrelseplatser. har infört en kvoteringslösning. Varför kan vi inte göra det i ? Varför är det så svårt att också testa en sådan modell också i vårt land? Alla tycks i teorin skriva under på att det behövs en mångfald även på beslutsnivå med balans mellan antalet kvinnor och män. Är man överens om målet borde man också kunna vara överens om lösningar. Men tyvärr är skillnaden stor mellan teori och praktik. I bolagsstyrelser återfinns ofta män med likartad bakgrund. Det är en av anledningarna till att det är så viktigt att öka kompetensen i styrelserna och bredda kompetensen med människor som har olika bakgrund, erfarenheter och en jämn könsfördelning. Det skulle såväl styrelserna som samhället vinna på. I förlängningen är jämställdheten i bolagsstyrelserna också en fråga om demokrati. Eftersom ekonomiska resurser ger reellt politiskt inflytande betyder det att även den politiska makten blir snedvriden till mannens fördel. För att inte jämställdheten ska undergrävas måste därför jämställdhetsidealen aktivt tillämpas även i den ekonomiska sfären. har betraktats som ett föregångsland i jämställdhetsarbetet. Detta arbete har drivits under lång, och i viss mån gett resultat. Vi kan dock konstatera att jämställdheten i dagens går kräftgång. Det låga antalet kvinnor i ledande befattning är ett exempel. Införandet av vårdnadsbidrag är ett annat. Vi måste bli tydliga i jämställdhetsarbetet. Låt oss visa att vi menar allvar och vågar pröva en temporär kvoteringslösning i styrelserummen.
mot · GW02C285 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadsrättsregister. Vid belåning av fastigheter kan inteckningar göras i fastighetsregistret och pantbrev tas ut som säkerhet för kreditgivaren. Pantbrev i fast egendom har formellt högre säkerhet än motsvarande form av säkerhet i bostadsrätt. Där sker pantsättningen genom notering i det lägenhetsregister föreningen ansvarar för. I praktiken har det systemet fungerat bra, men på en bostadsmarknad med allt högre pantvärden bör kraven på fullgoda säkerheter ställas högt. Det är viktigt för såväl de enskilda bostadskonsumenterna som för bostadsmarknaden i sin helhet att panthanteringen fungerar säkert och med så låga administrativa kostnader som möjligt. I betänkandet Bostadsrättsregister (SOU 1998:80) föreslogs att ett centralt statligt bostadsrättsregister skulle inrättas. Enligt vår uppfattning skulle ett sådant, vars närmare utformning bör ske i nära samverkan med organisationer som företräder bostadsrätten, effektivisera bostadsmarknaden och öka tryggheten för såväl kreditgivare som bostadsrättshavare. Genom att inrätta ett statligt register för pantsättning av bostadsrätter kan bostadsrättens ställning stärkas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02C286 · 2008-09-25 00:00:00 — Stärkt minoritetsskydd för boende vid ombildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över och stärka minoritetsskyddet för boende vid ombildning av bostäder. Med den moderatledda regeringens utförsäljningspolitik präglas dagens bostadsmarknad till stor del av att hyresrätter ombildas till bostadsrätter. Det finns också bostadsrätter som ombildas till äganderätter. Utvecklingen innebär att det blir stor brist på hyresrätter som vi vet att många människor vill bo i hyreslägenheter. Detta är särskilt tydligt och allvarligt i våra tillväxtorter, vilket hindrar skapandet av jobb. Att köpa en bostadsrätt eller en ägarlägenhet är ett aktivt val. Man har bestämt sig för att satsa sina pengar i en lägenhet. Att hyra en lägenhet ger istället friheten att kunna byta och flytta utan att se hur marknaden för försäljning ser ut. Dessutom är hyresbostad det självklara valet för många; man har inte ekonomi nog att köpa sin bostad. Forskningen har visat att den som bor i en hyresrätt är mer benägen att flytta för att ta ett arbetstillfälle än den som bor i en äganderätt. Därför är en god tillgång på hyreslägenheter central för vår arbetsmarknad. I allmännyttan bor familjer med skiftande förhållanden. Det bor äldre och unga, ensamstående och storfamiljer, invandrare och de som är födda i . Att alla dessa lever tillsammans betyder mycket för integrationen. När det ska ske en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt, eller när ombildningen sker från bostadsrätt till äganderätt finns det stora risker att den som inte vill förändra upplåtelseformen hamnar i kläm. Dagens regler innebär att man kan ändra upplåtelseform mot de boendes vilja. Alltså kan det vara så att även om en enskild boende uttryckligen sagt nej till förändringar kan förändringen ändå drivas igenom. Detta får naturligtvis negativa följder för den som inte vill vara med om ombildningen. Ett alternativ den enskilde har är att bli hyresgäst i den nybildade bostadsrättsföreningen. Du blir då en resthyresgäst som hyr av dina grannar som har stora ekonomiska drivkrafter att göra sig av med dig och sälja din lägenhet. Ett annat alternativ är att gå eller att gå med på ett majoritetsbeslut och ombilda din lägenhet till bostadsrätt, ofta med ökade kostnader som påföljd. Det är inte acceptabelt att man har sådana regler som sätter enskilda människors uppfattningar och beslut helt ur spel. Därför är det ytterst angeläget att dagens regelverk ses över så att inte enskilda människor drabbas så hårt som kan ske . Därför måste minoritetsskyddet för de boende stärkas.
mot · GW02C288 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till upprustning av miljonprogramsområden. Vackra och bra boendemiljöer skapar trygghet och trivsel. Men många av bostäderna inom det så kallade miljonprogrammet står inför omfattande renoveringsbehov. I dessa områden bor det till viss del invånare med låg köpkraft det vill säga alla de som inte har råd att efterfråga en bostad till rådande marknadspris. I dessa områden kan man uppleva otrygghet, och jämfört med andra bostadsområden är fler rädda för att gå ut ensamma eller när det är mörkt. Genom ombyggnad, upprustning och även nyproduktion kan dessa bostadsområden utvecklas. Servicen och boendemiljöerna förbättras och bostadsområdena bli mindre anonyma och tryggare. Alla måste ha samma rätt till trygghet i sin bostad och i sitt bostadsområde. Vi anser att det är rimligt att även staten ska ta sitt ansvar och dela kostnaderna med bostadsföretagen och kommunerna i dessa områden.
mot · GW02C290 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om muddring i småbåtshamnar. Utmed långa kust har vi många småbåtshamnar som bidrar till försörjning av kustbefolkningen. De är också en förutsättning för det rörliga båt- och friluftslivet. Fiskeriverksamheten längs kuststräckan i södra är redan starkt hotad av reglering av fisket och har problem med lönsamheten. Båtlivet i våra skärgårdar är dessutom en viktig del av vårt kulturella arv, och människor har sedan generationer berikat sitt friluftsliv med småbåtsverksamhet. bestämmelser om hur muddring får utföras är mycket stränga och orsakar stora kostnader för ägaren av hamnen. Varje hamn måste med jämna mellanrum muddras. I södra bör detta ske så ofta som på grund av den omfattande sanddriften. Kontrollerade massor bör t.ex. kunna dumpas ute till havs. Kustkommunerna har mycket svårt att bära de ökande kostnaderna, men slutar man att muddra blir detta ytterligare ett dråpslag för den redan mycket pressade fiskerinäringen. I kommer vissa småbåtshamnar att växa igen och betydande delar av båtlivet försvinna om man slutar att muddra. Kommunerna eller båtklubbarna anser sig inte ha råd att bära de ökande kostnaderna för muddring. Vi anser därför att bör ses över och att bestämmelserna om muddring utformas så att kostnaderna blir rimliga vilket skulle göra att det viktiga båtlivet längs vår långa kust kan bestå.
mot · GW02C291 · 2008-09-30 00:00:00 — Enskild egendom vid arv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arv i rakt nedstigande led blir enskild egendom. Den nuvarande arvsrätten är delvis förlegad med tanke på föränderligheten inom dagens familjestrukturer. Med nutidens familjesituationer bör en lagändring göras angående arv i rakt nedstigande led. Skilsmässor är vanliga, och därmed följer nya familjebildningar. Då kärnfamiljen ofta inte existerar vore det önskvärt att anpassa lagen efter de nya förhållandena. De flesta testamenten som skrivs innehåller endast önskemål om att det som barnen ärver ska vara enskild egendom. Vi föreslår att arvsrätten ändras så att arv i rakt nedstigande led automatiskt blir enskild egendom vid giftermål och vid samboförhållande. Detsamma ska även gälla vid utfallande belopp från vissa försäkringar som exempelvis tjänstegruppliv, gruppliv- och kapitalförsäkringar. Dock ska detta gå att upplösa genom äktenskapsförord eller liknande. Skulle föräldrarna vilja ha giftorättsgods får de i stället skriva testamente om detta.
mot · GW02C293 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bilmålvakter. En hel del personer har satt i system att strunta i kostnader för sina bilar. De betalar inte bilförsäkring, parkeringsböter, trängselavgifter m.m. Enligt tidningsuppgifter finns det personer som är skyldiga samhället för denna typ av förseelser. Totalt lär sådana skulder uppgå till . Myndigheterna kan inte driva in avgifterna då bilarna har registrerats på personer utan inkomster och andra utmätbara ägodelar, så kallade målvakter. Bilarna finns inte heller i deras närhet. Det finns personer, ofta missbrukare eller kriminella, som på detta sätt mot betalning är ägare till tiotals bilar som de själva inte använder utan enbart står som ägare för. Detta är en orimlig situation. Därför måste frågan om registrering av bilägare och ägarbyten för bilar ses över.
mot · GW02C294 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder vid obetalda p-böter. I finns det ingen gräns för hur många bilar en person kan stå som registrerad ägare för. Det finns heller inga effektiva åtgärder att ta till för att komma åt de personer som dragit på sig stora skulder i form av obetalda parkeringsböter. Det händer allt oftare att människor sätter i system att agera så kallade bilmålvakter åt andra, exempelvis för personer som uppbär socialbidrag, och en person kan ha flera hundra bilar registrerade och stora summor i obetalda parkeringsböter som det inte finns någon möjlighet att driva in. För att få bukt med det här problemet bör lagen skärpas så att fordon kan beläggas med brukandeförbud på ett sätt som motsvarar det som sker vid exempelvis obetald fordonsskatt. Möjlighet bör även finnas att, som i många andra länder, bogsera bort bilar med många obetalda parkeringsböter. Även andra bilar som personen i fråga står som ägare till bör kunna bogseras bort vid stora skulder, oavsett vilken bil som böterna gäller.
mot · GW02C296 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra namnlagen. Dagens namnlag behöver förändras. Den som gifter sig eller ingår registrerat partnerskap ska, enligt namnlagen, senast i samband med vigseln anmäla vilket efternamn den enskilde vill ha i äktenskapet/partnerskapet. Den enskilde kan välja mellan att antingen ha den enes eller den andres efternamn som gemensamt efternamn eller att var och en behåller sitt efternamn från tiden närmast före äktenskapet/registrerade partnerskapet. Vidare kan den som antagit den andres efternamn få ha sitt tidigare efternamn som mellannamn. Om makarna/paret behåller sina ursprungliga efternamn får den ene, med den andres samtycke, ha den andres efternamn som mellannamn. Det är dock bara den ene maken/partnern som kan ha den andres namn som mellannamn. Regelverket innebär att det inte är möjligt för ett par nyblivna makar/partner att genom att lägga samman sina tidigare familjenamn skapa ett nytt och gemensamt familjenamn. Det finns unga familjer som vill markera samhörighet genom att båda antar varandras namn och skapar ett nytt namn som består av de båda partnernas ursprungliga två namn. För det kan det finnas helt personliga skäl, men också skäl som att makarna kommer från olika kulturer och genom att lägga samman namnen vill markera samhörighet över kulturgränserna. Det borde vara möjligt att tillgodose dessa önskemål genom att förändra nuvarande namnlag, antingen genom att reglerna för själva efternamnet förändras eller genom en kombination av ändringar i regelverken för efter- och mellannamn. Vid en interpellationsdebatt utlovade justitieminister en utredning av namnlagen. Något som det också hänvisas till i civilutskottets betänkande 2007/08:CU6 Namnlagen. Vid förfrågan till justitieutskottet har det fortfarande inte tillsats någon utredning och det finns heller inga direktiv till en sådan. Det måste ses som anmärkningsvärt att regeringen, trots lagutskottets och regeringens tidigare uttalanden samt ständigt återkommande motioner med krav på att ett översynsarbete kommer till stånd, fortfarande inte tillsatt en utredning.
mot · GW02C297 · 2008-09-29 00:00:00 — Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler ska begränsas till att gälla endast utdrag som ger relevant information för försäkringsmässiga bedömningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behörighet och tillgång till dessa utdrag regleras på liknande sätt som i sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bevarandetid och hantering efter avslutat ärende regleras. Integritetskänslig patientinformation finns hos sjukvården där den omfattas av tydliga sekretessregler. Att utan behörighet läsa en patientjournal är att begå ett brott mot sekretesslagen. Lika integritetskänslig information finns också hos försäkringsbolagen men utan att omfattas av samma sekretess som i sjukvården. Vid tecknande av en personförsäkring som livförsäkring, sjuk- eller olycksfallsförsäkring måste försäkringstagaren lämna en fullmakt till försäkringsbolaget som ger full tillgång till försäkringstagarens journal utan tidsbegränsning. En patientjournal ska innehålla de uppgifter som behövs för en god och säker vård, och en patient kan tvingas att lämna uppgifter av mycket integritetskänslig natur. Patienten själv råder dock inte över huruvida uppgifterna ska dokumenteras i journalen eller inte. Samtliga uppgifter, både relevanta och för ärendet icke relevanta, får försäkringsbolagen tillgång till i och med att försäkringstagaren lämnat sin fullmakt, vilket är ett krav för att teckna försäkring. fick försäkringsbolagen inte tillgång till hela journalen utan fick en sammanfattning av den läkare som den blivande försäkringstagaren uppgivit i den obligatoriska hälsoprövningen. överlämnades promemorian Försäkringsbolags tillgång till patientjournaler. Genom fullständiga patientjournaler får försäkringsbolagen utan tidsbegränsning tillgång till information i betydligt större utsträckning än vad som rimligen kan vara motiverat för deras försäkringsmässiga bedömningar. Utredningen finner att berörda risker och olägenheter talar för att försäkringsbolagens möjligheter att med stöd av fullmakt begära in kompletta patientjournaler direkt från hälso- och sjukvården bör begränsas. Jag anser att integritetskänslig information om en person måste begränsas till det absolut nödvändiga för ärendet. Försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler skall därför begränsas och tydligt regleras i lag.
mot · GW02C313 · 2008-09-29 00:00:00 — Likvärdigt ersättningssystem för trafikskada tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikskadeersättning till barn. När barn drabbas av trafikolyckor beräknas deras ersättning från försäkringsbolagen utifrån beräknad framtida inkomst. Bedömningen om framtida inkomstbortfall görs genom en individuell prövning i det enskilda fallet där barnets egen prestationsförmåga bedöms. Det har visat sig att ersättningen kan komma att baseras på föräldrarnas utbildning och yrke eller på barnets egna prestationer i grund- eller gymnasieskolan. Ersättningssystemet, såsom det ser ut , bidrar alltså till att skillnader i ersättning beror på klassbakgrund. För oss socialdemokrater är principen om alla människors likhet inför lagen och alla människors lika värde grundläggande. Därför är det av stor betydelse att skador inte ersätts olika på grund av skillnader i barns familjeförhållanden. Det är för oss helt oacceptabelt och orimligt att det förekommer ersättningsbedömningar där ett barn anses vara mer värt än ett annat. I stället för att döma barn på osaklig grund är det bättre att utgå från allas likvärdiga förutsättningar och att fullt ut betrakta kompensation som något som är lika för alla. Därför bör en översyn göras om lagen har uppfyllt lagstiftarens intentioner och om försäkringsbranschen kan ges möjlighet att ersätta barn som råkar ut för en trafikolycka enligt någon annan metod.
mot · GW02C314 · 2008-09-29 00:00:00 — Boende för personer med funktionshinder samt äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa stöd för anpassning av lägenheter. I liksom i en stor del av den industrialiserade världen börjar vi få en stor grupp äldre. Många av dessa äldre bor i flerfamiljshus vilka inte är anpassade till deras situation. Detta gör det svårt för många av dem att bo kvar hemma. Det finns dock sätt att hjälpa dessa grupper av människor att bo kvar. Ett sätt kan vara att behovsanpassa det befintliga fastighetsbeståndet. Det skulle till exempel kunna möjliggöras genom ekonomiskt stöd från statens sida till de fastighetsägare som genomför anpassningar. Exempel på anpassningsåtgärder kan vara: hissinstallationer, markarbeten för att tillgängliggöra entréer, belysning av gemensamma utrymmen, fysiska anpassningar av gemensamma utrymmen, t.ex. tvättstugor, invändiga åtgärder i lägenheten vilka kan innebära alltifrån trösklar till bredare passager. Det statliga stöd som finns riktar sig främst till anpassningar i lägenheten som endast kan sökas av individen. var detta stöd riktat direkt till fastighetsägaren. Mot denna bakgrund vore det intressant att se över hur ett riktat stöd till fastighetsägarna skulle kunna se ut för att öka möjligheterna för våra äldre personer och personer med funktionshinder att bo kvar i sina lägenheter så länge det går och de själva önskar.
mot · GW02C315 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagar och regler som gäller vid tvister om rimlig hänsyn mellan grannar. I flerbostadshus är lägenheten en del av en helhet. Det är en fastighet för ägaren, för de som bor grannar eller bara går förbi. För den som bor där är huset och lägenheten i första hand hemmet en plats som är mycket viktig för de allra flesta av oss. Det är många faktorer som påverkar boendets kvalitet och miljö. Det handlar till stor del om upplevelser och känslor. Vad vi värdesätter och vad vi behöver av kvaliteter, standarder, miljö med mera i vårt boende beror på var i livet vi befinner oss. Det beror på familjeförhållanden, ålder, intressen, rådande trender och inte minst ekonomiska förutsättningar. Det finns också vissa krav som man vill ställa på kvalitet och miljö när man bor i flerfamiljshus. Ett problem som dyker upp är att människor röker på balkongen. Detta är i sig en framgång att vi går ut och röker, men rökningen kan då bli ett problem för grannarna. De flesta människor tar hänsyn till andra människor men, i de fall det inte räcker med grannsamtal, kopplas kommunernas miljöförvaltning in. Dessa har också svårt att vidta åtgärder då det lagrum man skall stödja sig på är andra kapitel allmänna hänsynsregler m.m.. Det kan vara svårt att bedöma om ett dylikt problem är tillräckligt inför lagen. Om lagstiftningen inte är tillräckligt klar blir lagen tandlös. Det behövs en översyn av de lagar och regler som gäller tvister om rimlig hänsyn mellan grannar.
mot · GW02C323 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tomträttsavgäld. Det finns ett antal kommuner som fortfarande äger fastigheter som upplåts med tomträtt till såväl privata bostadsägare som företag. har det uppstått alltfler konflikter i samband med att tomträttsavtalen går ut och ska skrivas om med nya, rejält höjda avgifter som följd. Regelverket med långa avtalsperioder, där det inte är möjligt att justera avgifterna, ger tröskeleffekter som ofta uppfattas som stötande av de boende. är tolkningen att kommunerna ser en möjlighet att ha tomträtterna som en extra inkomstkälla oberoende av de kostnader som är förknippade med tomterna. Dessutom kan det finnas en risk att avgifterna höjs extra när nu en hög fastighetsskatt har ersatts av en låg fastighetsavgift. Det finns ingen lagstiftning som begränsar möjligheten att höja tomträttsavgälderna på motsvarande sätt som i arrendelagstiftningen eller i hyreslagstiftningen. Detta är inte tillfredsställande. Det bör vara rimligt även för boende med tomträtt att ha en förutsägbarhet i sina boendekostnader. Det finns därför skäl att se över lagen om tomträttsavgälder, och det känns naturligt att söka liknande lösningar som inom framför allt arrendelagstiftningen. Möjligen kan det kanske t.o.m. vara möjligt med en gemensam lagstiftning framöver.
mot · GW02C324 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upplåtelseformer i detaljplaner. har ett antal hyresrätter ombildats till bostadsrätter. Detta har i sin tur fått effekten att segregationen har ökat. Jag känner stor respekt för de hyresgäster som föredrar att äga sin bostad och vill inte förhindra dessa möjligheter. Det går dock inte att förneka att med enbart hyresrätter, bostadsrätter eller egnahem i ett geografiskt område ökar riskerna för segregation eller omvänt försvåras möjligheterna till en bra integration. Det finns dock inga skäl att göra våld på vare sig kommunernas planmonopol eller hyresgästernas möjlighet att själva ta över sina lägenheter. Ett sätt att underlätta ett blandat boende kan vara att det ska vara möjligt för kommunerna att i detaljplanerna ange upplåtelseformerna i olika bostadsområden. Den lösning som Åre kommun har känt sig tvungen att använda, nämligen tomträttsinstrumentet, känns otidsenlig och onödig att använda. Lösningen med detaljplaneföreskrifter innebär inte att ett område måste upplåtas på visst sätt. En kommun är alltid i sin fulla rätt att föreslå ändringar i en detaljplan, men med tanke på antalet sakägare torde det vara svårt att få till stånd en förändring om inte de boende i området tillstyrker förslaget. I nya detaljplaner med nya bostäder är det därför enklare att besluta om upplåtelseform, men även äldre områden bör inte uteslutas i en utredning om förslaget.