ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N351 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbart torvbruk. är ett av världens torvtätaste länder. Enligt geologiska undersökning (SGU) bryter vi dock av all den areal som bedömts lämplig för torvutvinning. är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle vars utvinning bidrar positivt till samhällsekonomin, dels genom att det är en inhemsk energikälla, dels som näringsgren som skapar arbetstillfällen men också som metod att minska halten av växthusgaser i atmosfären. I klimatsammanhang har det länge tvistats om hur torven ska klassas. Det vill säga huruvida torv är ett fossilt bränsle eller ett biobränsle. Men har FN:s klimatpanel, IPCC, slagit fast att torv ska ha en egen klass som benämns just torv, och som på utsläppsskalan placeras mittemellan fossila bränslen och biobränslen. Skälet till det är säkerligen att torvens klimatpåverkande effekter kan växla mellan olika länder och mellan olika torvtäkter. Regeringen har gett () och i uppdrag att analysera huruvida svenskt torvbruk kan anses klimatanpassat. Genom att se torvbruket ur ett livscykelperspektiv (LCA) menade regeringen att det finns skäl som talar för att det på vissa torvmarker kan bedrivas ett torvbruk som klimatmässigt skulle kunna ha bättre effekter än vad som till och med beaktas inom ramen för EU:s handelssystem för utsläppsrätter, där torv har en emissionsfaktor enbart baserat på utsläpp vid förbränning. Vid en LCA-analys framgår nämligen att utsläppet av fossilt koldioxid, som uppstår vid förbränning av torv, är lika stort som det utsläpp som skulle ske från den dikade torvmarken även om torven inte utvunnits. Skillnaden är att utsläppen tidigareläggs och att torvens energi nyttiggörs och tas tillvara. Torvbranschen bedömer att det finns goda förutsättningar att klimatanpassa det svenska torvbruket, men menar att det kan behövas fördjupade studier och delvis ny teknik för att åstadkomma detta. är ett viktigt inhemskt biobränsle som kan medverka till att ställa om energisystemet. Efterfrågan på torv är stor och många industrier och värmeverk behöver och efterfrågar torv som bränsle. Om torven skördas och återproduceras på rätt sätt kan vi både skapa arbetstillfällen och energi som vi minskar läckaget av växthusgaser till atmosfären. Därför är det viktigt att de styrmedel och regler som utformas gynnar ett hållbart torvbruk och torvnäringens långsiktiga överlevnad.
mot · GW02N352 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att formulera en tydlig svensk rymdpolicy. I förhållande till sin storlek har en omfattande och framgångsrik rymdverksamhet, d.v.s. forskning i och om rymden, rymdteknisk utveckling och en kommersiell rymdindustri. Vi är också medlemmar i det europeiska rymdsamarbetet genom , . Staten har satsat på rymdverksamhet och det europeiska samarbetet inom dominerar dessa utgifter. Svenska rymdföretag och rymdforskare åtnjuter stor internationell respekt, ett resultat av innovativa satsningar på djärva forsknings- och teknikprojekt. De banbrytande svenska forskningssatelliterna (rymdfysik) och (astronomi och klimatforskning)som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar framhållas som extremt kostnadseffektiva och innovativa i internationell jämförelse, d.v.s. de tillhandahåller mycket forskning per spenderad krona. är också pionjär inom kommersiell satellitdistribuerad TV med satelliten och dess efterföljare 14. Dessa framgångar har lett till en livskraftig rymdindustri med stor andel kommersiella kunder runt om i världen. Men också att framgångsrika affärer uppstått kring raketbasen i . Rymdverksamheten är också en viktig inspirationskälla för att locka unga att studera naturvetenskap och teknik. Den ställning som svensk rymdverksamhet på så sätt uppnått hotas om vi inte tydligt återknyter till de verktyg som gjort den möjlig, d.v.s. svenskledda utvecklingsprojekt som positionerar oss i och i världen samt en stark samverkan mellan rymdforskning och rymdteknik. Det ger full effekt av de satsade offentliga medlen på de kommersiella och vetenskapliga arenorna. Det europeiska rymdsamarbetet går in i en ny fas. Det finns därför skäl för regeringen att formulera en tydlig svensk rymdpolicy.
mot · GW02N353 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att satsa på klimatsatelliten . Svensk rymdforskning åtnjuter stor internationell respekt inom sina områden, vilket är ett resultat av innovativa satsningar på djärva forskningsprojekt. Forskningssatelliterna (rymdplasmafysik) och (astronomi och klimatforskning) som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar till exempel framhållas som extremt tids- och kostnadseffektiva i internationell jämförelse, d.v.s. de ger mycket forskning per spenderad krona. Dessutom har de varit banbrytande på sina respektive områden. har på så sätt utvecklat en förmåga på rymdområdet som gör det möjligt att spela en viktig, ja till och med ledande roll i rymdprojekt som kan sprida ljus över klimatfrågan. Svenska forskare och rymdföretag har formulerat ett rymdforskningsprojekt kring vattenångans betydelse för klimatet som använder samma observationsteknik som . Projektet kallas och kan ge viktiga bidrag till att förbättra klimatmodellernas noggrannhet och väsentligt minska osäkerheten i prognoserna för temperaturökningen. Detta projekt innehåller också mycket avancerad rymdteknik som bidrar till svenska rymdföretags kommersiella möjligheter. Utvecklingen av själva instrumentet till Steam pågår, men det är ovisst om det får chansen att sändas upp i rymden inom rimlig tid. Steam kan genomföras i samarbete med till exempel och andra länder i . Om intar den ledande rollen i projektet skulle det kunna bli en manifestation av vårt lands beslutsamhet att bidra till lösningen av klimatfrågan, vår tids ödesfråga. Steam skulle kunna vara ett lämpligt svenskt initiativ inför vårt ordförandeår i EU 2009 och även bli ett svenskt bidrag till EU:s projekt (GMES) för miljöövervakning från rymden. Ett projekt som Steam passar utmärkt in i den offentligt finansierade svenska rymdsatsningen, och regeringen bör genom skrivningar i regleringsbrev till myndigheterna ombesörja att detta projekt ges hög prioritet.
mot · GW02N355 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda vid eleffektiviseringar inom industrin samt att ska förbli helägt av staten. Under se har den elintensiva basindustrin sett hur priserna på energi sakta men säkert gått upp. Det innebär att företagen i sin tur hushållar med energin på ett positivt sätt och eleffektiviserar samt bygger om till andra energialternativ. Detta är stora investeringar som är kostsamma och som inte heller ger någon produktionseffektivitet. Den elintensiva industrin har stora problem, exempelvis inom massa- och pappersindustrin, de som inte tillverkar egen energi är oerhört beroende av med flera. Tunga utgifter är också handeln med utsläppsrätter och kostnader för transporter till marknaderna i och övriga världen. Detta medför att energin är ett viktigt instrument för de svenska exportföretagen. Därmed är det angeläget att energikostnaden är så låg som möjligt. är ett föregångsland inom energiomställningen. Vi har, som ett av få länder i världen, redan lyckats minska våra utsläpp av växthusgaser. Vi får en förhållandevis stor del av vår energi från förnybara energikällor och miljöteknikbranschen skördar stora framgångar. Detta är resultat av en målinriktad och långsiktig politik. Stöd till vindkraft, solenergi samt biobränslen och därmed landsbygdsutveckling och alternativ användning av har ökat den förnybara energin markant. Kommunernas fjärrvärmeutbyggnad har också bidragit. Genom en tydlig ägarstyrning ska kraftfullt bidra till omställningen av det svenska energisystemet. Bolaget genomför nu stora satsningar på förnybar energi och investeringar i såväl effekthöjningar som drifts- och leveranssäkerhet. Det nuvarande målet är ny förnybar el och tillkom i dialog med den tidigare socialdemokratiska regeringen. Vi anser att denna ambition bör höjas samt att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. En modell som bör prövas är om vinstmedel från kan ligga till grund för en särskild fond för att stärka finansieringen inom energi- och miljöteknikbranschen. ska också vara en strategisk partner till basindustrin och kunna erbjuda sina industrikunder lägsta energipriser. kan med fördel användas vid eleffektivisering samt ombyggnationer till annat energialternativ, där kan vara en samarbetspart och bidrag med lån och/eller investeringar till svensk basindustri. har betytt mycket för vårt land när det gäller energiutbyggnaden och kommer att betyda mycket i den framtida energiomställningen. Därför måste även i fortsättningen vara helägt av den svenska staten.
mot · GW02N361 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med ökad snabbhet förbättra villkoren för landets småföretagare. Alliansregeringen gick till val för att få fler människor i arbete. En riktig satsning där vi också under de gångna två åren kunnat se positiva resultat. Det finns dock fortfarande en hel del kvar att åtgärda för att underlätta för småföretagen, där inte minst fler insatser krävs för att få ordentlig fart på regelförenklingsarbetet. Det behöver t.ex. bli lättare att komma i kontakt med rätta myndighetspersoner på samhällets olika nivåer för att få svar på diverse frågor. Vårt lands välstånd hänger samman med nya och växande småföretag. Då är det nödvändigt att villkoren förbättras och att det påbörjade förenklingsarbetet för att förbättra villkoren för småföretagen påskyndas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N362 · 2008-10-06 00:00:00 — Riskkapital till nystartade företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om program för riskkapitalförsörjning till nystartade företag. I infördes en modell för att förse nystartade företag eller personer med färdigutvecklade affärsidéer med riskkapital benämnt , . Modellen innebär att privata riskkapitalister som komplement till den egna insatsen får låna pengar från staten på fördelaktiga villkor mot att de ökar sin investeringsverksamhet i nya företag. finansierades tack vara detta system 2299 nya företag. SBIC licensieras av en offentlig myndighet, , och är privata investmentbolag. De utgör genom sin uppgift en länk mellan staten och den privata sektorn. SBIC är vinstdrivande företag. Motivet att investera i små och medelstora företag är möjligheterna att kunna vara med och dela de framtida vinsterna i företag som växer och utvecklas väl. finns två olika typer av SBIC vanliga och specialiserade SSBIC. De senare är inriktade på företag som av olika skäl är förhindrade att äga och driva egna företag, till exempel därför att de helt saknar eget kapital. Lagstiftningen för de båda typerna av bolag är likartad den huvudsakliga skillnaden är att de specialiserade företagen tar större risker, men kan göra större vinster. Investerare som medverkar i programmen kan komplettera sitt eget investerade kapital med fördelaktiga offentliga lån. Fördelen med denna typ av nyföretagsfinansiering är att nystartade företag snabbt kan få tillgång till aktiekapital, långfristig finansiering och professionellt management. Erfarenheterna är att programmet har varit mycket framgångsrikt. Det bygger på att privata investerare engagerar sig direkt i de nystartade företagen, och därmed tar ett ansvar för att företaget utvecklas positivt. utnyttjar man redan utvecklade nätverk, som är till fördel för att utveckla verksamheten. Den principiella fördelen med SBIC är att nystartade företag förutom tillgång till kapital också får möjlighet till stöd från investerare med olika kompetens och bred erfarenhet. Ägargemenskapen skapar ett mervärde utöver vad som normalt sker när externt kapital förs till ett företag genom andra tillskott av så kallat riskkapital. Detta är sannolikt en viktig faktor bakom modellens framgång. Motsvarande program för riskkapitalförsörjning bör introduceras i .
mot · GW02N365 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av . För småföretag som bedriver export till andra EU-länder så kan man, på grund av , inte teckna försäkringar via () där risktiden (tillverkningstid plus kredittid) är kortare än för affärer till , , , , , , och samt länderna inom EU. När ett företag handlar med länder som är finansiellt stabila så betalas skulderna och allt flyter. Men problemen uppstår när man gör affärer med länder som har instabila finanser. Då kan utebliven betalning vara förödande för ett litet företag där man behöver en snabb betalning för att företaget ska vara i balans. Dagens regelverk kan därför hämma handel inom EU samt de andra länderna på EKN:s lista för att småföretagare inte vågar ta chansen. Därför bör man göra en översyn av för att öppna möjligheten för små och medelstora företag att kunna teckna försäkringar via EKN även då risktiden understiger .
mot · GW02N366 · 2008-10-02 00:00:00 — Offentligt stöd till socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att skapa stödstrukturer med långsiktiga villkor där även den mänskliga vinsten räknas för kooperativ som ägnar sig åt socialt företagande. Det har startat flera kooperativa företag som tagit på sig ett mycket stort socialt ansvar för sin personal. Regeringens målsättning om att alla som kan arbeta ska få vara med och bidra efter sin förmåga är en bra utgångspunkt att ta fasta på, men den ska fungera också i praktiken. Ofta är det eldsjälar med ett stort socialt engagemang som tar på sig ansvaret och startar kooperativa företag med social inriktning. När smekmånaderna med etableringsstöd är förbi kan det ibland bli en tuff tid innan en del tvingas inse att deras kalkyl utan tillförda medel utifrån inte håller. Det offentliga vill gärna betrakta det sociala företagandet som vilket annat vanligt företag som helst och att det ekonomiska risktagandet är en personlig ensak för det kooperativa företaget eller den enskilda företagaren. Att endast se till ekonomiska vinster räcker inte. Här behöver också ett mått av mänskliga vinster räknas in. Om det offentliga i stället tar ansvaret att göra en behovsbedömning för ett ekonomiskt stöd, så skulle både företaget och samhället vinna på det. Till exempel kan en person med ett utvecklingshandikapp som får ett jobb i ett socialt företag kanske inte förväntas generera in av sina kostnader. Det kanske inte ens räcker med ett lönebidrag på . Även om ett lönebidrag skulle hamna på så skulle förmodligen detta arbetstillfälle för den enskilda individen vara en högvinst och för samhället också en ekonomisk vinst, eftersom en daglig verksamhet eller omvårdnad i regi också innebär en kostnad. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av en utredning för att skapa stödstrukturer med långsiktiga villkor för kooperativ som ägnar sig åt socialt företagande. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N369 · 2008-10-06 00:00:00 — Gemensamma elcertifikat i flerfamiljshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av användningen av gemensamma elcertfikat. är vi ständigt påminda om att jordens resurser är ändliga. Att vi alla borde hushålla med energin är ett erkänt faktum. Regeringen har aktivt använt sig av morötter för att främja ett mer miljövänligt beteende. Man har exempelvis skatterabatt på nyköp av miljöklassificerade bilar samt bidrag för att byta till fönster som gör att huset behåller värme mer effektivt. Priset på el har stigit kontinuerligt och många familjer har börjat se över sin elförbrukning såväl av kostnadsmässiga som av miljömässiga skäl. Då den fasta kostnaden för certifikatet står för en relativt stor del av den totala elkostnaden har vissa flerfamiljshus löst detta genom att ha ett gemensamt elabonnemang. På så sätt slås kostnaden av certifikatet ut på alla boende i huset medan den rörliga elkonsumtionen betalas utifrån exempelvis lägenhetens areal. Problemet med denna lösning är att det inte främjar hushållning av el. Den extra kostnaden för att alltid låta tv:n stå i standbyläge eller priset för att köra en extra maskintvätt blir försumbar när kostnaden slås ut på alla boende. En lågkonsumerande äldre dam betalar därmed lika mycket för sin el som en storkonsumerande yngre man med ständigt uppkopplad dator. Så mycket som en tiondel av all el som förbrukas i går till så kallad standbyel. Det är elektriska apparater som bara står och drar el, fast de inte används för tillfället. Givetvis ska flerbostadshus kunna gå samman och spara pengar genom ett gemensamt elcertifikat. Det borde dock vara krav på någon form av individanpassad avläsning för att främja miljömedvetenheten.
mot · GW02N371 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt vindkraftscentrum på . antogs den första vindkraftspropositionen, Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk av . Vindkraft bör enligt propositionen ges högre prioritet än vad som är fallet. Ett nationellt centrum för vindbruk skulle skapas för att sprida kunskap om naturresursen vind och säkerställa tillgången till information för att underlätta planering för vindkraft. Vid på finns som samlar in och sprider vetenskapligt grundad information om vindkraft och dess inverkan på samhälle och miljö. I samband med i meddelade dåvarande statsminister att skulle få en etablering av ett nationellt vindkraftscentrum. Det var ett mycket glädjande besked för och gotlänningarna. Beslutet, som tillkommit som en följd av propositionen, väntades få avtryck i den då presenterade budgetpropositionen. Men i regeringens budgetproposition nämns inget om etablering av ett vindkraftscentrum på specifikt. Istället valde den borgerliga regeringen att inom ramen för sin klimatsatsning bilda nätverk för vindbruk på olika platser i . blev en sådan plats. Nätverk för vindbruk i all ära men jag anser att det behövs en övergripande samordningsfunktion. Det skulle bland annat kunna vara rollen för ett nationellt vindkraftscentrum. har det istället enligt min mening skapats tillfälliga nätverk. Ett bevis för det kan man se i regeringens budgetproposition . Där avsätts medel i budgeten för en förlängning av nätverk för vindbruk , samt stöd till planeringsinsatser . Således finns det endast medel avsatta . Den borgerliga regeringen skriver i budgetpropositionen , utgiftsområde 21, på sidan 55: I arbetet med att öka andelen förnybar energi i energisystemet kommer vindkraften att spela en avgörande roll. Man skriver också: Detta är även en del av regeringens strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft. För att, som regeringen hävdar, vindkraften ska ha en avgörande roll i satsningen på förnyelsebar energi borde det finnas en mer övergripande och permanent verksamhet och en högre ambitionsnivå på området. har en unik situation när det gäller vindkraft. Det finns ca 160 vindkraftverk i olika storlekar i drift på . De är lokaliserade både i inlandet, vid kuster och till havs. vindkraftsetableringar är föremål för forskning som har utförts av olika intressenter. Högskolan på har god kunskap om vindkraft och om vad som är viktigt vid etablering av vindkraft. Det är kunskaper som är värda att sprida till beslutsfattare vid kommuner och på länsstyrelser samt till producenter av vindkraft. Det finns ett stort behov av objektiv information och rådgivning. Också i vårt närområde kring kan de svenska erfarenheterna av vindkraftsetableringar vara till nytta. Den möjligheten till samarbete kan erbjudas genom Östersjöcentrum. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att regeringen bör överväga att skapa ett permanent nationellt vindkraftscentrum på .
mot · GW02N372 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler kvinnliga företagare. Företag skapar jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt. Det är framgångsrika och välmående företag som lägger grunden för ett framgångsrikt och välmående samhälle. Trots att vi lever i ett mycket jämställt land, är det dock fortfarande så att av småföretagarna är kvinnor vilket gör oss till ett av de sämsta länderna i . Det kan bero på att är ett klassiskt storföretagarland, och storföretagen föder underentreprenörer som normalt inte verkar i branscher där kvinnor finns. Det finns därför helt klart behov av privatiseringar inom traditionella kvinnobranscher, såsom vård, skola och omsorg. Individer startar företag inom branscher som de har erfarenhet av, och det är därför naturligt att fler kvinnor skulle starta företag om man öppnade upp exempelvis offentlig verksamhet. En stor andel kvinnor jobbar inom vård och omsorg, och av dem skulle vilja starta företag inom sin bransch. Regeringens startlag är ett viktigt steg på väg för att underlätta för fler företagare inom vård och omsorg, men fortfarande kan den regionala politiken vara ett hinder. Kvinnliga företagare har också en stark ställning inom den privata tjänstesektorn, särskilt när det gäller tjänster som inte säljs till företag. Det är därför glädjande att regeringen genomför ett skatteavdrag för de tjänster av denna typ som utförs i hemmet. Lågt kvinnligt företagande betyder i längden en förskjutning av både resurser och makt bort från kvinnor. Genom att öka andelen kvinnliga företagare skulle fler förfoga över den makt, det inflytande och de resurser som kommer av att leda ett framgångsrikt företag. Det är även bevisat att företag med bred mångfald, bland annat könsmässigt, är mer lönsamma än andra. Ökat entreprenörskap bland svenska kvinnor skulle helt enkelt kunna öka både graden av jämställdhet och välstånd i . Därför är det av yttersta vikt att regeringen ständigt har kvinnligt företagande i tankarna och kommer med förslag på åtgärder för att ta bort eventuella hinder som fortfarande kan finnas för kvinnor att starta företag.