mot · GW02U315 · 2008-10-06 00:00:00 — Svenska och europeiska bolags agerande i andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att det ställs sociala och miljömässiga krav på svenska bolags verksamheter i länder utanför EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU driva att sociala och miljömässiga krav ska ställas på europeiska bolags verksamheter i länder utanför EU. fick de anställda på det av ägda och lönsamma pappersbruket chockbeskedet att fabriken skulle läggas ned. Det har gått och avslutas de sista delarna av verksamheten. När den första chocken i samhället lagt sig påbörjades arbetet med att hitta alternativa verksamheter på området och andra arbetstillfällen för dem som arbetat på bruket. I det arbetet har företaget varit mycket delaktigt, och fackföreningarna har inga större klagomål på hur företaget skött de sociala bitarna av nedläggningen. Men är inte ensamt. Pappersindustrins strategi är att flytta verksamheten dit marknaden finns. Det råder en överetablering av pappersindustrier i och i . Att transportera papperet dit marknaden finns är inget alternativ eftersom transporterna är dyra. Man lägger därför ned fungerande pappersbruk och industrier i för att montera ned fabrikerna och bygga upp dem igen i , eller i /. Höga personalkostnader, elkostnader och höga råvarupriser skyndar på utvecklingen. som lägger ned i expanderar företaget i . Kalla Fakta uppmärksammade med anledning av nedläggning i ett program pappersbruk Veracel i . Veracel är bara ett av väldigt många pappersbruk europeiska företag driver i . I programmet belystes att de förhoppningar som getts om att skapa arbetstillfällen för ortsbefolkningen inte infriats och att ortsbefolkningen i stället fått sämre möjligheter att försörja sig på grund av bolagets närvaro. Den skog de tidigare hade tillgång till för att hämta bränsle m.m. var nu förbjudet område och fabriken anställde väldigt få. Råvaran hämtas från eukalyptusodlingar. Eukalyptusskogarna växer mycket fort och kan avverkas efter bara , vilket är cirka tio gånger så snabbt som barrträden i . Trädslaget ger därför en bra avkastning för industrin men är oerhört vatten- och näringskrävande och utarmar därför de jordar där de växer väldigt fort. De tar död på all annan vegetation i området, redan utan tillsatser av kemikalier. Den mängd kemikalier som används enligt tv-inslaget skulle aldrig få användas i EU-länderna. Veracel räknar med att kunna bruka samma jord till tvåtre skördar, dvs. odling av omkring . Därefter är jorden utarmad, och man börjar odla på annan plats. Veracel var, då programmet spelades in, indraget i en rättstvist med de lokala myndigheterna om mark där man enligt lag inte skulle få odla. äger också skogsbruket Fazenda Tarumã i den brasilianska delstaten do Sul nära gränsen till . anser att det svensk-finländska skogsbolaget agerar olagligt. De hävdar att bryter mot en lag som förbjuder utländska företag att äga mark i gränsområden. Att plantera i denna gröna öken i gränszonen är ett brott mot vårt land och mot pampas ekosystem, skrev gruppen i ett pressmeddelande som citerades av brasilianska och svenska medier. brasilianska ledning hänvisar till att man ansökt om undantag från lagen. Det är dock inte bara som varit i blåsväder i . Nordisk massaindustri överlag är förknippad med kontroverser i regionen, i synnerhet på grund av de senaste årens bråk kring finländska verksamhet i . En massafabrik har förlagts vid en gränsflod mot , vilket har lett till en djup diplomatisk kris mellan de båda länderna. I täten för de folkliga protesterna står de boende i Gualeguaychú, en semesterort på den argentinska sidan av floden belägen mittemot det nya pappersbruket. De har spärrat av riksvägen mellan de båda länderna, vilket leder till långa omvägar för alla. hävdar att uppfyller alla miljökrav och att utsläppen är mindre än för motsvarande pappersbruk på andra håll. å sin sida hävdar att brutit mot den överenskommelse länderna har att samråda med varandra om verksamheter som kan påverka den gemensamma floden. Frågan ligger nu för avgörande i domstolen i . Från början var det två pappersbruk som begärde tillstånd att få bygga där nu ligger, dels och dels ett spanskt företag. Det spanska företaget valde på grund av protesterna en annan lokalisering. Inget hindrade från att göra ett liknande ställningstagande. Det finns många alternativa lokaliseringar i andra floder som inte riskerar att leda till problem med grannlandet. Vi ifrågasätter inte i sig riktigheten i uppgifterna att uppfyller de miljökrav som ställs vad gäller utsläpp i vatten och att det använder samma moderna teknik som när de har verksamhet här i , men pappersbruk ger många olika slags miljöpåverkan. Det handlar t.ex. också om hamnbygget som ger upphov till en stor miljöpåverkan. Det handlar om huruvida de kyler vattnet genom att släppa ut det varma i floden och hämta nytt kallt eller om de använder slutna system som kyls i floden. Ingetdera är bra eftersom båda värmer flodvattnet och då också påverkar växt- och djurliv. De allra största problemen i just det här fallet är dock, förutom den diplomatiska krisen, säkerligen att de sociala aspekterna på den argentinska sidan inte beaktats, dvs. människors rädsla att vattnet ska förorenas, rädslan att Gualeguaychú ska förlora i attraktionskraft som semesterort då de har ett pappersbruk på andra sidan floden, rädslan att därför förlora arbetstillfällen etc. En social konsekvensbeskrivning för annat än den egna uruguayanska befolkningen har såvitt vi vet inte gjorts. Om hade kunnat förutse att deras etablering skulle leda till en så stor ovänskap mellan två länder skulle de då inte valt en annan lokalisering? I studier som gjorts om radioaktiv strålning har det visat sig att det finns mycket strålning i . Orsaken är dumpat radioaktivt avfall. Vilka bolag och vilka länder som är inblandade i den hanteringen kan vi förstås spekulera om. I ser det ut på ett liknande sätt. Där är också det svenska bolaget verksamt, trots att landet är i inbördeskrig. I hittar vi t.ex. franska oljebolag, trots att landet är en av världens värsta diktaturer. Att driva företagsverksamhet i länder som förtrycker eller våldför sig på sin egen befolkning kan ses som ett indirekt stöd till regimen i fråga. I äger det spanska bolaget av allt vatten. Resterande ägs av , m.fl. äger noll procent. Endesa planerar nu en högspänningskabel som är från i syd till huvudstaden . ska komma från en damm som byggs i mapucheindianernas område och fördriver därmed befolkningen. Endesas dammbyggen påverkar också människorna på andra sidan om gränsen i . Den planerade ledningen ska under sina inte ge någon ström till de städer och samhällen som passeras. All el går till , som ligger närmre än , och som skulle kunna få sin el från solenergi från ett område där ingen odlingsbar mark går till spillo och ingen behöver fördrivas. För att inte tala om den enorma potential har att satsa på andra förnybara och flödande energislag, t.ex. vågkraft. I har det svenska företaget kritiserats för sina etanolprojekt i (sockerrör) och (jatroba). Projekten kritiseras i huvudsak eftersom de tar mark i anspråk som tidigare användes för livsmedelsförsörjning. När det gäller sockerrören krävs mycket vatten, vilket också riskerar att försämra förutsättningen för annan odling i närområdet. I tvingades tusentals personer att flytta på grund av det svenska etanolprojektet. Även om etanolprojektet inte betalades av biståndspengar enligt svar på en fråga ställd till biståndsministern har varit företaget behjälpligt på andra sätt genom vår beskickning i landet. Frågan har varit föremål för diskussion i . I anklagas många utländska bolag, bl.a. europeiska, för samröre med paramilitärer. har många länder infört miljöskyddsregler och det görs prövningar vid tillståndsgivning. De reglerna är ofta lägre ställda än de vi ställer i EU på våra bolag. Om kostnaden för att leva upp till EU-standard inte är högre eller bara något högre i verksamhetslandet och företaget vill ta ansvar gör de det ofta. Om kostnaden är avsevärt högre är situationen naturligtvis en annan. I många fall har europeiska bolag varit inblandade i miljöskandaler runtom i världen vid då inga skyddsregler fanns och det därför inte går att ställa dem till ansvar. Ett sådant exempel är utsläpp i . undslapp också ansvar i miljöskandalen i Coto Doña i genom att man lagt verksamhet på underentreprenörer. Att lägga tid och resurser på långvariga processer för att slippa betala för de skador man åsamkar är inte tecken på ett ansvarsfullt företagande. Ett stort problem i flera är att företag i exporterar elektronikskrot, som i EU är omgärdat av ett strikt regelverk, till länder som dumpar detta skrot på en tipp någonstans, helt utsatt för väder och vind. Att köpa denna tjänst av fattiga länder för att slippa ta hand om det egna miljöfarliga avfallet är fullständigt oacceptabelt. Att göra en uppräkning av alla svenska och europeiska bolag som befinner sig utanför EU:s gränser är naturligtvis inte möjligt i en kort motion. Vår avsikt är att sätta fokus på att de inte alltid följer de miljöskyddsregler som finns i verksamhetslandet och att de i många fall inte når upp till det regelverk som gäller i EU när de är verksamma i andra länder. Att flytta ren och socialt ansvarstagande verksamhet till en annan kontinent för att där inte följa samma sociala och miljömässiga normer som man skulle följt i hemlandet är oetiskt. Företag ska naturligtvis kunna etablera sig i andra länder. Det är viktigt ur ett fattigdomsbekämpningsperspektiv att företag etablerar sig också i fattigare länder, men det är inte bra när vi exporterar smutsig verksamhet eller verksamhet som leder till större fattigdom för befolkningen. I ett antal fall är länder i EU delägare i dessa bolag. Stater borde ta ett större ansvar för sitt ägande när de t.ex. lägger ned fungerande och vinstdrivande pappersbruk i , eller bygger dammar eller andra verksamheter som driver befolkningar på flykt för att sedan genom bistånd/ exportkrediter hjälpa företagen att etablera sig i andra delar av världen. Ansvaret vilar tungt på dessa stater för de konsekvenser etableringarna får för miljön och samhället, lokalt, på de platser de väljer att etablera sig. Vi har bra miljölagstiftning och tar ett socialt ansvar här, det är mindre bra där. Arbetsförhållandena är också ofta dåliga i t.ex. . Vi vill därför att regeringen ska verka för att sociala och miljömässiga krav ska ställas på svenska och europeiska bolag som verkar i länder utanför EU.