ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sk281 · 2008-10-02 00:00:00 — Redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivaravgifter i lönebeskedet. Skatterna behöver redovisas för privatpersoner på ett bättre sätt i . Det är många människor i som inte vet vilka skatter de betalar och hur höga dessa är. Detta gäller i särskilt hög grad arbetsgivaravgifterna. Det beror i första hand på att arbetsgivaravgifterna inte normalt anges på lönebeskedet till den enskilde löntagaren. Av denna anledning är det många som inte vet hur stor del av arbetsgivaravgifterna som är ren skatt och hur stor del som utgörs av avgifter relaterade till förmåner. Den anställde har också svårt att veta vilka förmåner han eller hon har rätt till så länge varken skattedel eller avgiftsdel av arbetsgivaravgifterna redovisas. Att en stor del av kostnaderna för de tjänster och varor vi köper består av olika skattedelar såsom arbetsgivaravgiften är det inte många som är medvetna om. För att t.ex. en bilmekaniker ska få behålla netto får samhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern som reparerat ett enklare fel har i det här fallet skrivit en räkning på . När bilmekanikern har betalat momsbeloppet, betalat sin arbetsgivaravgift samt betalat sin inkomstskatt återstår bara . Problemet för kunden som ska betala är att hon gör det för redan skattade pengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon ska få ut netto i lön. Detta förhållande har givetvis i allra högsta grad bidragit till att många jobbar svart. På nästan alla andra områden anses det mycket viktigt att den enskilda människan får reda på exempelvis jämförelsepriser och hur stor del av priset som utgörs av moms. Självklart ska också den enskilde löntagaren ha rätt att få alla skatter öppet redovisade på lönebesked och inkomstuppgifter. Med dagens teknik borde det inte vara komplicerat för en arbetsgivare att lämna dessa uppgifter. Jag anser att det bör vara en övergripande skyldighet för staten att se till att skattebetalande arbetstagare får tydliga uppgifter om hur stor del av lönen som går till skatter och arbetsgivaravgifter. Dessutom tycker jag stat och kommun borde föregå med gott exempel gällande att visa detta på lönebeskedet.
mot · GW02Sk282 · 2008-10-02 00:00:00 — Förlängd uppbördstid för småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förlängd uppbördstid för småföretagare. Storföretag, och även en del kommuner, har förändrat sina betalningsrutiner drastiskt. I stället för att hålla sig till betalningsrutiner har de ensidigt beslutat om att förlänga kredittiden på . Detta har givetvis fått stora konsekvenser för de små företag som drabbas och som inte har ett lika starkt kassaflöde. Småföretagen har svårt att klara inbetalningar till staten på moms, arbetsgivaravgifter med mera när deras kunder underlåter att betala sina fakturor . Det är rimligt att speciellt små företag betalar sina avgifter till staten först när de själva fått betalt av kund. Det kan till och med vara en förutsättning för att småföretagen ska överleva och klara av att expandera. Jag anser att vi bör se över uppbördsregler, inbetalningsregler och samordning av avgifter för småföretagare gällande moms, källskatt och arbetsgivaravgifter.
mot · GW02Sk283 · 2008-10-01 00:00:00 — Avdragsrätt för friskvård vid enskild firma tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över avdragsmöjligheterna för friskvård vid enskild firma. () är ledande och största branschorganisation för redovisningskonsulter. Konsulterna har till uppgift att stödja och hjälpa företagare med alla dagliga frågor som finns i företagarens näringsverksamhet. SRF har länge diskuterat problemen med företagsformen enskild firma och pekat på missförhållanden. Bland annat handlar det om att den som driver en firma inte betraktas som anställd såsom en som driver ett aktiebolag. Konsekvensen av detta är att om du har en enskild firma har du inte samma avdragsmöjligheter som en anställd vad gäller till exempel friskvård. Behovet av till exempel friskvård är lika stort. Därför är det viktigt att se över avdragsmöjligheterna för dem som driver enskild firma så att de får samma rättigheter som en anställd eller ägare av ett aktiebolag.
mot · GW02Sk284 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av lagändringar för att stärka rättssäkerheten för den enskilde i samband med förelägganden riktade mot kreditinstitut i syfte att ta del av och granska kontoutdrag från den enskildes bank- och kreditkortskonton. har rätt att, utan möjlighet till överprövning för den enskilde, förelägga tredje man (exempelvis kreditinstitut) att lämna uppgifter om enskild skattskyldig enligt 17 kap. 4 § lagen om skattedeklarationer och kontrolluppgifter (LSK). Mycket intima detaljer kan utläsas på ett kontoutdrag om en privatpersons privatliv, framför allt då vi lever i då konto- och kreditkort har kommit att ersätta bruket av kontanter. Med hjälp av kontoutdrag kan man kartlägga den enskildes livsstil, levnadsvanor och inköp. granskning av kontoutdrag kan därmed på goda grunder jämställas med ingripande tvångsmedel såsom postkontroll. Det finns ett grundlagsfäst skydd för den enskilde enligt regeringsformen 2kap.6§ och artiklar 8 och 1 i konventionens första tilläggsprotokoll. Det bör därför ankomma på att tillämpa 17kap.4§LSK om möjligheten till föreläggande mot kreditinstitut med yttersta sparsamhet och med strikt iakttagande av proportionalitetsprincipen. Vid andra tvångsmedel finns ett skydd för den enskilde i det att det förutsätter beslut av domstol. Detta finns inte beträffande föreläggande enligt 17 kap.4§LSK och dessutom finns det ett uttryckligt överklagandeförbud. Det måste i detta fall ligga ett tungt ansvar för att pröva proportionalitetsprincipen noggrant innan man fattar beslut om ett sådant föreläggande. Justitie- och Finansdepartementen bör se över problematiken omkring förelägganden enligt 17 kap. 4 § LSK och föreslå eventuella åtgärder och lagändringar för att stärka rättssäkerheten för den enskilde.
mot · GW02Sk289 · 2008-10-02 00:00:00 — Minskade hinder för bemanningsföretag i gränsregioner tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphävande av undantaget i det nordiska sambeskattningsavtalet, artikel 15, vad gäller uthyrning av personal. Enligt det nordiska sambeskattningsavtalet ska skatt på inkomst betalas i det land där arbetet sker. Från denna huvudregel finns några undantag i avtalets artikel 15, bland annat den så kallade montörsregeln. Regeln säger att den som arbetar i ett annat land ska skatta i och därmed slippa administrativa olägenheter för såväl den enskilde som företaget. Personaluthyrningsföretag får emellertid inte utnyttja montörsregeln enligt p. 2 i artikeln. Detta innebär att svensk personal som hyrs ut till ett annat nordiskt land måste skatta i det andra landet detta oavsett uthyrningsperioden. Detta utgör givetvis ett stort hinder för svenska bemanningsföretag och för deras anställda. En av grundtankarna med att hyra ut personal är att det ska vara enkelt. Lagstiftningen omöjliggör en enkel hantering vid uthyrandet av personal från svenska bemanningsföretag till ett annat nordiskt land. Därför avstår de svenska bemanningsföretagen från att bedriva uthyrningsverksamhet i de andra nordiska länderna och vice versa, trots att efterfrågan finns i båda länderna. Om den så kallade montörsregeln fått tillämpas även inom bemanningsbranschen hade problemet inte uppstått. Problemet med montörsregeln är kännbart i våra relationer med samtliga nordiska grannländer men är särskilt kännbart i . Den svenske arbetsmarknadsministern och beskæftigelsesminister beslutade i samband med Øresundsting att inrätta en särskild dansk-svensk arbetsgrupp för att granska gränshinderproblematiken. presenterades utgångspunkterna för arbetsgruppens arbete i rapporten länder, en gemensam region. I rapporten anges: vill att bestämmelserna om uthyrning av arbetskraft ändras så att seriösa bemanningsföretag inte drabbas. Detta vore till stor fördel för möjligheterna till kortare uppdrag i båda länderna och ett sätt att främja integrationen i regionen. Frågan har kommit att bli en symbolfråga av stor politisk vikt där den grundläggande skatterättsliga problematiken är av mer underordnad betydelse. I samma rapport anges däremot också att inte anser att nuvarande regler innebär ett gränshinder och att inte har några planer på att ändra sina regler på området. Undantaget från montörsregeln är inte bara ett problem för bemanningsföretagen utan utgör även ett stort gränshinder i de nordiska gränsregionerna. Det inskränker den fria rörligheten för arbete över nationsgränserna och medför att den svenska staten missar stora skatteintäkter. Om representanterna på danska sidan visar föga intresse för att ändra reglerna finns det större anledning för den att skärpa tonläget. Det är angeläget att undantaget från den så kallade montörsregeln när det gäller uthyrning av arbetskraft skyndsamt avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02Sk293 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avdragsrätten för kultursponsring. Kultur fyller en viktig funktion i varje samhälle. Tyvärr är det svårt för samhället att tillgodose varje form av kulturyttring som allmänheten efterfrågar eftersom statens kulturbudget är begränsad. finns ett stort intresse hos näringslivet att aktivt stödja ekonomiskt eller på andra sätt olika kulturformer som sammanfaller med företagets preferenser och övriga verksamhet. erfarenheter av sponsring inom idrotten har påvisat stora synergieffekter som gagnar samtliga inblandade parter utövarna, arrangörerna och publiken. Det vore därför orimligt att tro att denna nyttoeffekt endast skulle omfatta idrotten och inte kulturen. Det är ett känt faktum att många människor som är verksamma inom kulturen är undersysselsatta, dvs. de är ofta deltidsarbetslösa. Ett sådant underutnyttjande av människors kreativitet, engagemang och arbetsvilja är ett stort resursslöseri som ytterst drabbar hela samhället. Tyvärr medges inte avdragsmöjlighet för kultursponsring. Erfarenheter från andra länder visar att avdragsmöjligheter för kultursponsring främjar givarbenägenheten. Dessutom gagnas även mottagarna av sponsringen eftersom de då får mer resurser till sitt förfogande. På så sätt skulle kulturutbudet öka som sysselsättningen inom kulturen skulle kunna stärkas och utökas. Därför vore det skäligt om regeringen införde avdragsrätt för fysiska och juridiska personer som vill ge ekonomiska bidrag till kulturella ändamål.
mot · GW02Sk302 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skatteregler och beloppsgränser för olika typer av frivilligarbetares kostnadsersättningar. gäller nya regler för hur kostnadsersättningar ska deklareras och beskattas. har avdrag kunnat göras för belopp som överstiger . Beloppsgränsen har från höjts till . Detta innebär att utgifter som är nödvändiga för att utföra uppdraget kommer att beskattas som inkomst. Kostnadsersättningarna beslutas i vissa fall enligt schablon men i många fall efter individuell bedömning. I flertalet fall är den totala kostnadsersättningen lägre än . Ca 200000 personer uppges ha uppdrag som gode män, förvaltare, övervakare, kontaktpersoner, kontaktfamiljer och stödpersoner. Större delen av insatserna görs på ideell grund men visst arvode och kostnadsersättningar utgår. Frivilligarbetarna spelar en viktig roll för kriminalvården, överförmyndarnämnderna, och psykiatrin. Mycket i deras verksamheter bygger på att vanligt folk ska vilja och orka engagera sig som länkar till en bättre fungerande social tillvaro för medmänniskor i utsatta lägen. I synnerhet gäller detta barn och unga. Det är allvarligt att den höjda beloppsgränsen försämrat förutsättningarna för rekrytering av frivilligarbetare. Genom att höja beloppsgränsen fick den moderatstyrda regeringen in som bidragit till finansieringen av borttagandet av förmögenhetsskatten och andra stora skattesänkningar för rika och socialt väletablerade människor. Ett annat skäl till höjningen påstås vara att lösa problem med felaktiga avdrag. har dock regeringen infört ett avdrag för hushållstjänster vars bedömning verkligen skapar administrativa merkostnader. har inte haft synpunkter på frivilligarbetarnas avdragsmöjlighet men i olika sammanhang varnat för oklarheterna kring hushållstjänstavdragen. Det finns all anledning att se över skatteregler och beloppsgränser för olika typer av frivilligarbetares kostnadsersättningar.
mot · GW02Sk303 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att betala in faktisk F-skatt. Enklare, roligare och lönsammare är en devis som används av regeringen när företagandets framtid ska beskrivas. Ett sätt att göra det såväl enklare som roligare och lönsammare att försörja sig som företagare, i vart fall under ett uppbyggnadsskede men även i tider av osäkerhet, är att F-skatten finge betalas in grundat på det faktiska belopp som utgjort underlag under månaden, inte ett i förväg beräknat månadsgenomsnitt av förväntat årligt belopp. Det är ofta mycket svårt att förutse storleken på ett kommande års inkomster, särskilt under ett uppbyggnadsskede. Nuvarande metod kan innebära likviditetspåfrestningar, som under ett uppbyggnadsskede kan vara svåra att alls klara ut, men också kosta på i ränta. När nu konjunkturen kraftigt viker nedåt, kan vi förvänta oss att många fler människor kommer att söka sig till företagandet för att finna en egen försörjning. stramas lånevillkoren upp, banker och andra långivare blir försiktigare och räntan är tämligen hög. F-skattebetalningarna kommer därför att bidra till att göra det svårare för dessa människor att klara sin försörjning genom att driva ett företag. kommer villkoren för att få ut en F-skattsedel att förbättras. Det är bra. Låt oss också se till att villkoren för att betala F-skatten förbättras.
mot · GW02Sk304 · 2008-10-03 00:00:00 — Reseavdrag för transporter till och från dagis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inräkna transporter till och från barnomsorgen i sträckan för reseavdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reseavdraget bör räknas upp när bensinpriset stiger. Vi måste erkänna att bilen är en nödvändighet i stora delar av . Det är därför väldigt bra att fler börjar köpa bilar med miljövänliga bränslen. Det är också mycket bra att alliansregeringen infört en premie på när vi som privatpersoner köper en miljöbil. Men det är viktigt att ta hänsyn till att de flesta än så länge kör bensindrivna bilar. Det höga bensinpriset slår extra hårt mot län med stora avstånd där många är beroende av bilen för sina arbetsresor. Vissa familjer i glesbygden är de facto beroende av två bilar för att kunna arbeta och för att livet i övrigt ska fungera. I stora delar av vårt land är avstånden så stora att det är svårt att få till stånd tillfredsställande kollektiva trafiklösningar. Detta gäller inte minst i våra hemlän , och . På många orter i våra län finns därför inga alternativ till bilen för transporter till och från barnomsorgen. De som bor i och har jobb i är tvungna att färdas till och från arbetet. De som bor i och arbetar i har samma långa resväg. I inland är det mer regel än undantag att man pendlar med bil eftersom att resa med allmänna kommunikationsmedel inte är möjligt. Det är inte ovanligt att en familj arbetspendlar per dag. Ofta måste man därför i våra hemlän använda bilen för att få ihop arbetstider och hämtning och lämning på dagis och för att få tillgång till annan service och fritidsaktiviteter. Att inräkna transporter till och från barnomsorgen i sträckan för reseavdrag bör därför utredas. Vi anser också att reseavdraget bör räknas upp när bensinpriset stiger.
mot · GW02Sk305 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa individuella kompetenskonton. Dagens arbetsliv ställer stora krav på kompetensutveckling och förnyad kunskap. Trots det finns inget systematiserat och fungerande finansieringssystem för dem som under arbetslivets gång har behov av att förnya sin kompetens. Individuella kompetenskonton är ett förslag som diskuterats i detta sammanhang. Ett skattebefriat sparande som den enskilde individen kan använda för sin kompetensutveckling är en viktig reform. Privat sparande ger trygghet åt individen. Det är viktigt att den enskilde individen får ökad makt över sin egen kompetensutveckling. Genom att införa individuella kompetenskonton kommer den enskildes möjlighet att finansiera sin vidareutbildning stärkas. var en dylik reform på väg att förverkligas när socialdemokraterna valde att dra in de pengar som avsatts för att finansiera reformen. De kunskapsintensiva yrkena är här för att stanna. Kunskap ger möjlighet att byta till ett nytt och kanske mer välbetalt arbete. Därför behövs individuella kompetenskonton mer . Kvinnor har oftare svårare att göra karriär än män trots att de vill det i lika hög utsträckning som männen. Män får ofta fler möjligheter än kvinnor att utvecklas i sina jobb. Det finns risk att kvinnor missar karriärmöjligheter dels på grund av ren diskriminering, dels på grund av att kvinnor tar ut fler föräldralediga dagar än vad männen gör. Individuella kompetenskonton skulle kunna kompensera kvinnor för detta, inte minst inom den kvinnodominerade offentliga sektorn där lönerna ofta är låga och karriärmöjligheterna begränsade. liberalerna ville införa ett helt nytt system med individuella kompetenskonton och föreslog då att det avdragsgilla pensionssparandet borde breddas till ett pensions- och utvecklingssparande. Vi anser att det är hög tid att ett sådant system nu införs. Ett system där människor som vill kan göra skattebefriade avsättningar som senare kan användas för att bekosta studier. Ett system som är knutet till individen och därmed ger frihet och oberoende i yrkesutvecklingen och med incitament för arbetsgivaren att medverka till medarbetarnas kompetenssparande. Ett system som är öppet för egenföretagare på samma villkor som för anställda. Det behövs ett system för kontinuerlig uppgradering av kunskap för arbetslivets snabbt förändrade behov. I en värld med stora omställningar skulle det öka människors trygghet.
mot · GW02Sk307 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till lika momssats för egenvårdsprodukter. Om en häslovårdsprodukt genomgått kliniska studier och prövningar borde det vara en fördel. Med dagens regelverk missgynnas dock naturläkemedel med klinisk dokumentation jämfört med ett kosttillskott på grund av att de indikatorer som får anges till konsumenterna för ett naturläkemedel är nästan desamma som får anges på ett kosttillskott enligt EU-direktiv /2006. Kliniska studier kostar pengar och kan leda till omregistrering av produkten och högre moms. Kosttillskott räknas som livsmedel som har lägre momssats jämfört med naturläkemedel. Fördelarna av att ännu bättre testa produkter är tyvärr begräsade eftersom företagen inte får säga mer om studierna till konsumenten som priset för konsumenten kan öka på grund av den högre momssatsen. Lika momssats på växtbaserade läkemedel, naturläkemedel och receptfria produkter vore därför eftersträvansvärt.
mot · GW02Sk308 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera och se över de förtroendevaldas delaktighet i skattenämndernas arbete i allmänhet och i storföretagsskattenämndernas arbete i synnerhet. I taxeringslagen finns bestämmelser om skattenämndernas sammansättning och uppgifter, beslutsförhet, förordnande av ordförande och vice ordförande samt val av ledamöter. fastställer det antal ledamöter som ska finnas vid varje skattekontor och beslutar om en skattenämnd ska bestå av flera avdelningar. Ledamöterna är förtroendevalda medan ordförandena och vice ordförandena är tjänstemän på . Det finns tre storföretagsskattenämnder i (, och ) som ska hantera alla överprövningar från landets största bolag. Dessa största bolag är de 350 största koncernerna i , företag inom de tre storstadsregionerna med fler än 150 anställda och deras koncernföretag samt företag under tillsyn. Storföretagsskattenämnderna har samma sammansättning och uppdelning som övriga skattenämnder. De ärenden som tas upp i dessa är dock givetvis av mer komplicerad art. Varje storföretagsskattenämnd består av 35 ledamöter som delas in i sju pooler (grupper). Vid varje sammanträde kallas en pool/grupp det vill säga fem ledamöter samt en ordförande. Ordföranden är en tjänsteman på . Varje skattenämnd sammanträder bara tio till tolv gånger . Det innebär att en pool/ledamot enbart kallas till cirka sex sammanträden . Att som förtroendevald sätta sig in i frågorna är svårt när det är så pass glesa sammanträdestillfällen. För att fullgöra ett uppdrag på ett bra sätt krävs mer regelbundna sammanträden och tätare kontakter med alla i nämnden. De förtroendevaldas delaktighet i skattenämnderna behöver utvärderas, i synnerhet i fråga om storföretagsskattenämnderna. Utifrån utvärderingens resultat bör kanske sedan tillämpning eller själva lagstiftningen kring skattenämnderna ses över.
mot · GW02Sk309 · 2008-10-02 00:00:00 — Att se över SINK-skatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över SINK-skatten. Alltfler svenskar väljer att bosätta sig utomlands. kan det vara bortåt 400 000 svenska medborgare som bor utomlands på hel- eller deltid. Dessa personer är en länk utåt för och en tillgång för att få impulser om vad som händer i vår omvärld. Det är ingen enhetlig grupp. Här finns allt från ungdomar som arbetar inom servicesektorn i eller , pensionärer i eller , forskare i och samt näringslivsmänniskor i och . Sedan EU-inträde har det blivit mycket lättare för svenskar att bo och verka i de olika europeiska länderna. Många krångliga regler som förhindrade fri rörlighet har undanröjts och detta märks också genom den ökade mängder svenskar utomlands. Dock finns det mycket kvar att göra för att alla som vill våga ta steget att flytta till ett annat EU-land. För de många svenska pensionärer som bor i är tillämpningen av den så kallade SINK-skatten ett särskilt stort problem. Med många andra EU-länder, exempelvis och , så finns skatteavtal som reglerar den dubbelbeskattning som SINK-skatten innebär. Så är dock inte fallet med . I många fall får den enskilde pensionären ligga ute med stora summor skatt innan han eller hon kan få sin skatt reglerad. Svenska staten bör driva på för att få till ett stånd ett nytt skatteavtal med där man ser över SINK-skattens effekter. Målet måste vara en harmonisering där svenska pensionärer som bor i ett annat EU-land från svenskt håll beskattas likvärdigt oavsett vilket land han eller hon bor i. I vårt gemensamma skall det vara enkelt att bo och verka. Rörligheten måste underlättas.