ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fi287 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att se över det nuvarande överskottsmålet. Det är nu det finanspolitiska ramverket infördes. föreslog regeringen att ett utgiftstak skulle införas som komplement till målet att stabilisera statsskulden. , i vårpropositionen 1997, presenterade regeringen överskottsmålet och krav på balans i sektor, vilket skulle gälla . Då var ekonomi i dåligt skick med stora budgetunderskott och en statsskuld som närmade sig oacceptabla nivåer. är situationen den omvända. De svenska finanserna är bland de starkaste i västvärlden betydande årliga budgetöverskott och en snabbt fallande statsskuld. Men den offentliga sektorns finansiella situation är faktiskt bättre än så. I det ekonomiska underlag som regeringen förser med, mäts statsskulden i bruttotermer. Det innebär att de tillgångar som staten förfogar över inte har inkluderats i beräkningarna. När så sker, det vill säga när skulden mäts i nettotermer, befinner sig inte längre i skuld utan den finansiella nettoställningen för staten är positiv. Mot den bakgrunden finns det skäl att ifrågasätta om den nivå på vilket överskottsmålet satts den offentliga sektorns finansiella sparande skall motsvara av BNP över en konjunkturcykel även fortsättningsvis skall gälla. Alternativt kan frågan formuleras i termer av hur länge detta mål skall iakttas? Skall statens bruttoskuld vara noll eller vid vilken nivå skall det anses som lämpligt att överge överskottsmålet? Och hur skall målet formuleras när staten nått en viss skuldkvot? De överskott som redovisats ligger därtill klart över det långsiktiga mål som beslutat om. Enligt budgetpropositionen som regeringen lämnade till (prop. 2008/09:1) beräknas överskottet uppgå till av BNP. Bara har det i genomsnitt uppgått till . har i en rapport (RiR 2008:15) granskat regeringens uppföljning av överskottsmålet och konstaterar i sin rapport följande: Trots att regeringen i vårpropositionen presenterar en analysram för hur reformutrymmets storlek skall bedömas redovisas ingen preciserad uppskattning av reformutrymmets storlek. Inte heller presenteras en kvantitativ analys av hur stora anpassningar av finanspolitiken som är nödvändiga för att överskottsmålet skall nås. Samtliga indikatorer regeringen använder för att följa upp överskottsmålet visar på stora och växande överskott utöver det av fastlagda målet. Vårpropositionen innehåller emellertid ingen plan för hur målavvikelsen skall minskas. (RiR 2008:15 s. Frågorna är många och regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att se över överskottsmålet med sikte på att ersätta det med ett annat mål som innebär att statens budgetöverskott hålls på en väsentligt lägre nivå än det nuvarande. Krav på balans framstår som en möjlighet. Alternativt kan det övervägas om kravet istället skall sättas som mål för skuldkvoten, snarare än för budgetsaldot.
mot · GW02Fi288 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Akademiska hus. förvaltas de statliga fastigheter som används av universitet och högskolor i ett aktiebolag, Akademiska hus. förvaltades de av en myndighet, , men på förslag av den förra borgerliga regeringen bolagiserades verksamheten. Lärosätena blev fria att hyra av vilken fastighetsägare de ville och den statliga fastighetsägaren fick tävla om kunderna med nya konkurrenter. blev hyrorna marknadsanpassade. Lärosätena kunde genom att välja att hyra billigare eller genom att hushålla med sina lokaler få pengar över till undervisning och forskning. Akademiska hus är ett framgångsrikt bolag som har hävdat sig väl i sin nya konkurrensutsatta roll. Bolaget är välskött och lönsamt och når de avkastningskrav ägaren satt upp: statens upplåningskostnad plus . Fastighetsbeståndet är värt ca . Dagens hyresnivå ger ett driftsöverskott på per kvadratmeter. Många lärosäten upplever att hyresnivån är hög och att fastighetsägaren gör vinster på deras hyror, pengar som istället hade kunnat göra nytta i undervisningen eller forskningen istället för att gå till aktieutdelning till statsbudgeten. Det upplevs också som att staten tar tillbaka genom höga hyror de medel som staten själv anslår till verksamheten och att denna rundgång är svår att motivera. Jag tycker det ligger mycket i dessa synpunkter från universitet och högskolor och deras rektorer. Men en återgång till det gamla systemet skulle inte främja effektivitet och lokalt beslutsfattande. Hyror som avspeglar kostnaderna för lokalerna bör gälla också . Men de vinster som Akademiska hus gör bör stanna kvar i högskolesektorn. De bör återföras till utbildningen och forskningen i de lärosäten som är hyresgäster hos Akademiska hus. Skattebetalarna bör dock få en ersättning motsvarande statens egen upplåningskostnad för det kapital som är nedlagt i fastigheterna. Avkastning därutöver, vilket är den dominerande delen av vinsten, bör återföras till högskolorna. Detta kan ske på olika sätt: kontant genom återbäring på hyran, genom anslag till utbildning och forskning eller på andra sätt. De närmare formerna för hur detta skall ske bör övervägas i samråd med lärosätenas rektorer och med studenternas företrädare. En omläggning enligt mitt förslag skulle kunna tillföra den högre utbildningen betydande resurser utan att driva upp skatterna eller belasta statsbudgetens utgiftstak. Bolagets resultat före skatt uppgick till ca för och utdelningen till ca . Avkastningen överstiger avkastningskravet med bred marginal inte över statens upplåningskostnad, vilket är dubbelt så stor marginal som avkastningskravet stipulerar. Jag tycker inte Akademiska hus skall drivas med maximal vinst som ledstjärna utan som ett allmännyttigt fastighetsbolag där vinsten stannar hos den högre utbildningen och forskningen. Detta ger också nöjdare hyresgäster och större legitimitet för hyresvärden.
mot · GW02Fi289 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betalningsanmärkningar ej får leda till högre försäkringspremier. I vårt samhälle är olika delar av tjänster och samhällsstöd ibland tätt lierade med varandra. Det finns exempel på pensionärshushåll som i en svår ekonomisk situation missat inbetalningar för utförd hemtjänst. Efter en makes död övertog dödsboet betalningsanmärkningarna. Detta innebar att efterlevande kan få en kraftig höjning av sin villaförsäkringspremie på grund av dessa betalningsanmärkningar. Det är inte rimligt att ta ut en högre premie för lägenhets- eller villaförsäkring även om man har betalningsanmärkning. Risken för att det uppstår skador som ska åtgärdas genom denna försäkring ökar givetvis inte om man har kommit efter med räkningar för exempelvis . Det är inte acceptabelt att försäkringsbolag väljer att ta ut extra höga för kunder med betalningsanmärkningar. Det finns då en stor risk att man som privatperson i detta läge avstår från att teckna försäkring. Åtgärden från försäkringsbolagets sida drabbar enskilda i form av försämrad ekonomi. Flera försäkringsbolag har angivit att man höjt premierna för kunder med betalningsanmärkningar, med hänvisning till den högre skaderisken för dessa kunder. Andra försäkringsbolag anger att de anser att man ska avvakta ett politiskt beslut i frågan, innan man agerar. Det är inte rimligt att premiens storlek kopplas till betalningsanmärkningar. I många fall kan en mer strikt tillämpning av reglerna för kreditupplysning säkerligen medföra att betalningsanmärkningar inte hade antecknats när en person tecknar en försäkring. Det behövs en översyn av hur reglerna om betalningsanmärkningar tillämpas, så att människor inte drabbas felaktigt.
mot · GW02Fi292 · 2008-10-07 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor enligt uppställning: Justering till följd av nej till utförsäljningar
mot · GW02Fi293 · 2008-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finasförvaltning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Regeringen tillför 23 miljoner till . Men av detta ska 5 miljoner användas till privatekonomisk utbildning och är kompensation för besparingar. Vi menar att anslaget till bör utökas med 35 miljoner. Resurserna bör användas för att säkerställa att utan hinder kan genomföra sitt viktiga grundläggande uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Under /08 fick finansutskott ta del av granskning av det svenska betalningssystemet. Granskningen visade på allvarliga svagheter och brister inom det svenska betalningssystemets infrastruktur. Vi socialdemokrater, tillsammans med och , framhöll vikten av att åtgärda de punkter och områden som lyfte fram i sin granskning och att regeringen senast i budgetpropositionen skulle återkomma med information till om vidtagna och planerade åtgärder med anledning av iakttagelser. Regeringen skriver i budgetpropositionen att den ser allvarligt på den kritik som riktar mot statens krisberedskap avseende det centrala betalningssystemet, och att den delar uppfattning att det centrala betalningssystemets motståndskraft bör stärkas ytterligare. Trots dessa skrivningar har regeringen inte återkommit med förslag på vilka förstärkningar som måste göras för att höja säkerheten inom betalningssystemet utan frågan bereds fortfarande i . Denna tidsutdräkt i en mycket viktig fråga finner vi anmärkningsvärd.
mot · GW02Fi296 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för generaldirektörer. Generaldirektörer och andra myndighetschefer utses i regel av regeringen på förordnande som gäller , vilka kan förlängas två gånger à . Som generaldirektörer har de det yttersta ansvaret för en myndighet, ett arbete som innebär stort ansvar men som också kräver stor integritet mot regeringen som de verkar under. Regelverket kring de villkor som en generaldirektör verkar under är ovanligt generösa. Att de har en bra lön, oftast , är inte särskilt upprörande. Däremot är det så att regeringen, som deras arbetsgivare/uppdragsgivare, inte kan avsätta dem, eller på ren svenska avskeda dem. Om det är så att regeringen inte är nöjd med en generaldirektör eller om en nytillträdd regering väljer att lägga ner en myndighet så sitter man där med en generaldirektör som kan ha upp till förordnande kvar, med full lön . En granskning som Nyheterna gjort , visar att det finns flera generaldirektörer som lämnat sitt uppdrag med kvar på sitt förordnande. har regeringen löst dessa fall med att göra dem till generaldirektörer i . Några av dem har fått uppdrag att göra utredningar. är det flera av dem som helt saknar arbetsuppgifter. Det framstår som mycket märkligt med tanke på att dessa personer oftast är synnerligen kompetenta personer. Denna situation är orimlig och riskerar att allvarligt skada allmänhetens förtroende för riksdag och regering. Det sänder ut signaler att det finns en oavsättlig elit som får full lön, en lön som för de allra flesta svenskar är något man bara kan drömma om. Det är rimligt att se över villkoren för generaldirektörer och införa en klausul som innebär att de kan sägas upp av regeringen. Det vore då rimligt att de fick ett avgångsvederlag, beroende på ålder och antal år som generaldirektör etc. som är gängse i arbetslivet, , kanske . Det är ganska vanligt att en uppsagd person får avgångsvederlag, och det är rimligt att också en generaldirektör bör få detta. Om regeringen driver en hård arbetslinje mot vanliga människor borde också regeringen tillämpa denna arbetslinje på generaldirektörer. Allt annat är orimligt.
mot · GW02Fi299 · 2008-10-02 00:00:00 — Svenska ortnamn och belägenhetsadresser tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att komplettera lagen om lägenhetsregister så att ortnamn kan bevaras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge fastighetsägaren möjlighet att överklaga en belägenhetsadress. infördes lagen om lägenhetsregister som innebär att alla lägenheter ska registreras för att kunna ingå i den registerbaserade folk- och bostadsräkningen. Lagen ersattes i och med regeringens proposition som blev finansutskottets betänkande 2005/06:FiU8 En ny lag om lägenhetsregister. I finansutskottets betänkande framgår att man ansåg att detta register skulle göra det möjligt att få fram registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik, vilket ansågs viktigt för samhällsplanering och forskningssyfte. folk- och bostadsräkningar har skett genom att invånare i fått lämna information genom att fylla i blanketter, varför det kan antas att analys av register är ett effektivare sätt att få fram samma information. En olycklig konsekvens av en ny lag om lägenhetsregister är att många fastighetsägare, särskilt på landsbygden, fått ortnamnet som ingår i lägenhetens belägenhetsadress ersatt med ett namn som avviker från tidigare hävdvunna gårds- och byanamn. De nya belägenhetsadresserna avviker i många fall även från officiella kartor som upptar godkända namnformer enligt god ortnamnssed. Ett ortnamn med ibland historia har ersatts med ett nytt gatunamn och nummer. Att de boende motsatt sig bytet har i många fall inte beaktats. En del namn har sitt ursprung långt tillbaka i historien och bär spår av det gamla jordbruket eller religiösa platser och är värdefulla delar av vårt kulturarv. Hur platser ska namnges regleras dels i regelverk, dels i svensk lag genom lagen om kulturminnen. Under pågår en utredning (dir. 2007:123 Folkbokföringen ) som arbetar med frågor som rör belägenhetsadresser och indelning av kommuner, något som ligger nära frågan om ortnamn. Ett sätt att gå tillväga för att stärka skyddet för ortnamnen kan vara att ge finansutskottets utredning tilläggsdirektiv i den riktningen. Med anledning av vad som framgått av ovanstående bör lagen 2006:378 och dess 25§ ändras så att fastighetsägaren får möjlighet att överklaga 10§ som rör kommunens namnsättning.
mot · GW02Fi300 · 2008-10-07 00:00:00 — Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att AP-fonderna inte ska tillåtas investera i vapenindustrin. AP-fonderna, som förvaltar våra gemensamma pensioner, har både etik- och miljöregler för vilka företag man investerar i. Sedan de infördes första gången har de uppdaterats och förfinats allt mer, vilket jag tycker är bra. Det finns t.ex. riktlinjer om att placeringar inte ska göras i verksamhet som är involverad i barnarbete, att man ska respektera seriösa affärsmetoder (d.v.s. inte involverade i mutor etc.) och att man ska placera i enlighet med de mänskliga rättigheterna enligt FN:s definition. Jag anser att dessa riktlinjer för god etik- och miljöplacering också måste innehålla riktlinjer om förbud mot att placera i vapenindustrin, bl.a. då klustervapen. Det kan inte vara rimligt att våra gemensamma pensionspengar ska användas för att tjäna pengar på försäljning av klustervapen och andra vapen. Jag anser inte att det kan anses vara i enlighet med god etik och moral och borde därför vara förbjudet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Fi303 · 2008-10-07 00:00:00 — Tilläggsbudget 2 till statsbudgeten anvisar följande ändringar i tabell A med anledning av regeringens förslag till förändringar på tilläggsbudget 2 : Förändringar mot bakgrund av regeringens förslag (tusental kronor) Forum för levande historia anvisar därutöver följande förändringar i tabell B i förslaget till tilläggsbudget 2 : Övriga förslag på tilläggsbudget 2 (tusental kronor) Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Förändringar i anslag i tilläggsbudgeten Kommentar till anslag 90:5 m.m. Regeringen avsätter för att förbereda Transportstyrelsens verksamhet. Det är inte rimligt att avsätta denna volym till en myndighet som ännu inte skapats. Kommentar till anslag 4:1 . Regeringen sparar 4 miljoner inom polisorganisationen. visar länspolismyndigheterna underskott och civilanställda sägs upp. Ett resurstillskott är nödvändigt redan under innevarande år. Kommentar till anslag 3:1 Bidrag till psykiatri. Vi avvisar besparingen inom psykiatrin. Kommentar till anslag 28:33 Forum för levande historia. Regeringen minskar anslaget till Forum för levande historia. Det är olyckligt. behöver en medveten politik för att motverka fördomar och intolerans. Kommentar till Program för att möta varsel inom industrin och tjänstesektorn (utgiftsområde 14). I ljuset av den mycket bekymmersamma ekonomiska utvecklingen med en snabbt försvagad arbetsmarknad för stora delar av det svenska näringslivet så behöver breda insatser genomföras. Programmet ska påbörjas och fortsätta . Programmet ska innehålla investeringar i till exempel särskilda utbildnings-, forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet. avsätts till Arbetsförmedlingen. Kommentar till Program för att möta varsel inom industrin och tjänstesektorn (utgiftsområde 24). I ljuset av den mycket bekymmersamma ekonomiska utvecklingen med en snabbt försvagad arbetsmarknad för stora delar av det svenska näringslivet behöver breda insatser genomföras. Programmet ska påbörjas och fortsätta . Programmet ska innehålla investeringar i till exempel särskilda utbildnings-, forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet.
mot · GW02Fö1 · 2008-10-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:59 Immunitet och privilegier för Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) avslår regeringens förslag om ett godkännande av överenskommelsen mellan om ett teknikdemonstrationsprogram om mjukvarudefinierad radio benämnt enligt vad som sägs i motionen. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall enligt vad som sägs i motionen. Regeringen föreslår i propositionen att godkänner överenskommelsen av mellan och Occar. Vidare föreslås en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Regeringen vill med denna proposition förstärka det militära samarbetet i . I Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) är sex länder medlemmar , , , , och . Occar kan sköta upphandling och hantering av krigsmateriel för medlemsländernas räkning. Occar kom ursprungligen till för att skynda på arbetet med en europeisk vapenagentur. Via Occar har man kommit fram till gemensamma försvarsprogram bl.a. för helikoptrar och raketer. Denna organisation vill nu regeringen att ska samarbeta med. har senast i motion i allmänna motionstiden (2008/09:Fö204) avvisat produktion och utveckling av krigsmateriel genom den europeiska försvarsbyrån, , då vi menar att är en del av EU:s militarisering och upprustning, och vi anser att bör lämna . finns inget förslag på att ska begära medlemskap i . Det som regeringen skriver om att utvecklingen inom kommer att avgöra om ska begära medlemskap i väcker dock farhågor om ett ytterligare utvecklat vapensamarbete i . Vi menar därför att förslaget från regeringen om ett teknikdemonstrationsprogram om mjukvarudefinierad radio benämnt måste avslås. Som en följd av detta anser inte heller att det finns någon anledning att ändra och utvidga de kategorier som har immunitet och privilegier och som Occars organisation och personal skulle komma i åtnjutande av. Särskilt som detta också kan uppfattas som en förberedelse för ett fördjupat samarbete med eller medlemskap i från sida. Något som också uppmärksammas i remiss. Vi föreslår därför ett avslag även på detta förslag.
mot · GW02Fö220 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskt deltagande i ett multinationellt lufttankningssamarbete. Regeringen beslöt att den svenska flottan JAS Gripen skulle ensas till en version benämnd 39 C/D. Därmed kommer alla svenska stridsflygplan att tekniskt kunna tankas i luften från lufttankningsflygplan. Svenska flygvapnet har specialmodifierat ett eget exemplar av transportflygplanet till demonstrator för lufttankning och därmed visat att det går att lufttanka JAS Gripen från ett svenskt flygplan. Det har varit viktigt inte minst för exporten av JAS Gripen. Priset för speciallösningen är att vi nu till följd av en skada under modifieringen måste byta ut en central del av vingen på demonstratorflygplanet. Detta innebär en oförutsedd kostnad och ett likaledes oförutsett glapp i vår förmåga till demonstratorlufttankning . Denna tid bör utnyttjas till att tillförsäkra JAS Gripen en kostnadseffektiv och uthållig framtida lufttankningskapacitet. För att utbilda och öva insatsförband JAS 39 i lufttankning och sedan regelbundet vidmakthålla en hög förmåga till lufttankning, så är inte en demonstrator och dess unika lufttankningsutrustning den mest ändamålsenliga lösningen. Ett enda unikt flygplan kan inte försörja en svensk internationell insats med lufttankning. Behövs det lufttankning för att lösa en operativ uppgift, så behövs det redundans och uthållighet, det vill säga minst två identiskt lika lufttankningsflygplan. Den JAS-pilot som är godkänd för att lufttanka från svensk och dess utrustning är därmed inte behörig att lufttanka från någon annan. Varje kombination av lufttankare och lufttankad kräver sin certifiering. Stridspiloten skall dessutom förnya sin behörighet genom att genomföra en lufttankning från just den specifika typen av lufttankningsflygplan. För lufttankning av ett svenskt insatsförband JAS 39 under förflyttningen från och till en internationell insats i eller är det närmast ett krav att lufttankaren är ett jetflygplan. Detta för att kunna hålla jämna steg med stridsflygplanen. är ett turbopropflygplan. Det årliga svenska behovet av lufttankning är en bråkdel av det antal timmar, som beslutat sig för att anskaffa av strategisk lufttransport från en multinationell pool (Strategic Airlift Capability, SAC) i samband med godkännandet av regeringens proposition 2007/08:56. Lufttankning är även internationellt en synnerligen exklusiv förmåga. I än mindre utsträckning än vi kan anskaffa egna strategiska transportflygplan kan vi anskaffa egna lufttankningsflygplan. Det är därför lämpligt att också i detta fall pröva svensk anslutning till en internationell pool. Ett avtal för Future Strategic Tanker Aircraft (FSTA) med att användas undertecknades av den brittiska regeringen . Det skulle kunna utgöra basen för ett multinationellt lufttankningssamarbete.