mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — Detta riskerar att leda till att viktiga samhällsinvesteringar inte kommer till stånd eller skjuts . Det är därför inte helt förvånande, om än anmärkningsvärt, när statsminister avvisar Klimatberedningens förslag om ökade tåginvesteringar med att det blir för dyrt och att utgifterna för dessa investeringar måste vägas mot olika typer av transfereringar till hushållen. Denna ordning har uppenbara svagheter. Vi menar att staten, i likhet med vad som är fallet med kommuner och företag, borde ha en särskild investeringsbudget. Vi utvecklar detta närmare i avsnitt 9.2, Ny budgetlag för långsiktiga investeringar. 5.6Bristande klimat- och infrastrukturinvesteringar När nu halva mandatperioden är avverkad konstaterar vi att även denna budgetproposition liksom de tidigare saknar aviseringar om de nödvändiga klimatsatsningar och åtgärder som måste göras för att minska utsläppen. Detta är knappast förvånande då regeringspartierna inte ens kan enas om ett klimatmål för . Regeringen fortsätter istället sin utbyggnad av motorvägar på bekostnad av den klimatsmarta järnvägen. menar att det inte finns tid att vänta med satsningar för att komma tillrätta med det hot mot jorden som de ökade utsläppen av växthusgaser medför. Trots att vi svenskar per person står för bland de högsta utsläppen av växthusgaser i världen satsar regeringen på åtgärder för minskade utsläpp utomlands. Vi motsätter oss inte detta men anser till skillnad från regeringen att vi måste prioritera åtgärder för minskade utsläpp på hemmaplan. Regeringen verkar sakna kraft och förmåga att möta framtidens miljöutmaningar inom transportsektorn och tycks fokusera på trafikmönster som riktar sig till män med höga inkomster. Satsningar för att bygga ut kollektivtrafiken lyser med sin frånvaro, trots att det vore en åtgärd som skulle underlätta för den stora gruppen kvinnor som mest använder kollektivtrafiken, som skulle öka människor med låga inkomsters möjligheter att resa och leda till att transporterna blir mer ekologiskt hållbara. avvisar och ser med stor oro på att regeringen utan konsekvensanalys skrotar det framgångsrika svenska Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp). Enligt har de åtgärder som beviljats bidrag (totalt ) minskat utsläppen av växthusgaser med koldioxidekvivalenter . Det motsvarar ca en tredjedel av det svenska klimatmålet, som är att minska utsläppen av växthusgaser fram till 20082012 jämfört med nivå. Regeringen ska i stället inrätta ett nytt program för hållbara städer. Vad detta konkret innebär för att minska våra nationella utsläpp har regeringen ännu inte lyckats klargöra. Klart är däremot att Klimatinvesteringsprogrammet bl.a. bidragit till att ett fyrtiotal kommuner har minskat sina utsläpp mer än EU:s klimatmål kräver. Investeringsprogrammet har effektiviserats och kommande bidrag till klimatinvesteringar beräknas ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona, jämfört med när systemet infördes. En generell välfärd och en väl fungerande offentlig sektor är grundläggande för jämställdheten mellan män och kvinnor. Regeringen har sedan valet genomfört stora försämringar av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. har regeringen sänkt inkomstskatten och avskaffat förmögenhetsskatten. Nedskärningarna i socialförsäkringssystemet har slagit särskilt hårt mot gruppen kvinnor som oftare än gruppen män är visstidsanställda, deltidsarbetslösa, föräldralediga, ensamstående med barn eller långtidssjukskrivna. I jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen konstaterar regeringen att den ojämlika fördelningen av resurser mellan kvinnor och män har sin grund i arbetsmarknaden, att kvinnor tar ansvar för den största delen obetalt hemarbete och att fler kvinnor än män är deltidsarbetslösa. Vidare redogör regeringen för att transfereringarna i socialförsäkringssystemet utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män samt att män har högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor. Trots retoriken gör regeringen inget för att angripa orsakerna till denna ojämlikhet. Vårdnadsbidrag, jämställdhetsbonusar och skatteavdrag för hushållsnära tjänster kan inte kompensera för nedskärningarna av vår gemensamma välfärd. ökade gapet mellan kvinnors och mäns genomsnittsinkomster . Det innebär en inkomstskillnad på (, dnr 2008:1320). En fördelningsanalys av skatte- och utgiftsförändringarnas effekter visar tydligt att högavlönade män i storstadsområden är vinnare på regeringens politik medan lågavlönade kvinnor i glesbygd är de stora förlorarna (dnr 2008:1318). 58procent av regeringens samlade reformer som påverkar individers inkomster tillfaller män som grupp. Topp där sju av tio personer är män har gynnats mest. De ökade ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor strider inte bara mot jämställdhetspolitiska mål. Med regeringens ansvarslösa och könsblinda politik riskerar klyftorna mellan kvinnor och män att fördjupas ytterligare i en kommande lågkonjunktur. Jobbskatteavdraget anses av regeringen vara en lösning på problemet med kvinnors deltidsarbete som ska öka incitamenten för kvinnor att arbeta heltid. Regeringens argumentation bygger på en förenklad syn på ett problem som är mycket komplext. Kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande beror på fördelningen av det obetalda arbetet i hemmet och diskriminerande strukturer på arbetsmarknaden i form av deltidsarbetslöshet, otrygga anställningar, lägre löner och sämre arbetsvillkor. Begränsningen av rätten att deltidsstämpla är bara ett av många exempel på att regeringens politik slår hårdast mot kvinnor. Regeringen anser att möjligheten till deltidsersättning från arbetslöshetsförsäkringen medför svaga ekonomiska drivkrafter att söka ett annat arbete (prop. 2008/09:1 bilaga 5). De flesta deltidsarbetslösa är kvinnor i låglöneyrken. Regeringen lägger på så sätt hela ansvaret för den ojämställda arbetsmarknaden på kvinnorna själva i stället för på arbetsgivarna som inte erbjuder heltidstjänster. Skatter och transfereringar har en omfördelande effekt mellan kvinnor och män. Men regeringens skattesänkningar har framförallt gynnat högavlönade män på bekostnad av lågavlönade kvinnor. har transfereringarna via socialförsäkringssystemet skurits ned. I budgeten aviserar regeringen ytterligare inkomstskattesänkningar. avvisar regeringens jobbskattevdrag eftersom dessa är fördelningspolitiskt orättfärdiga. Regeringen har trots massiv kritik från tunga remissinstanser genomfört historiska försämringar av sjukförsäkringen. Någon analys av de nya reglerna ur jämställdhetssynpunkt har inte gjorts trots att 60procent av alla med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor. Regeringen har fryst statsbidragen till kommunerna vilket innebär att många landsting och kommuner tvingas till nedskärningar. Kvinnor drabbas på flera sätt hårdare än män av neddragningar i de offentliga välfärdstjänsterna. Som offentligt anställda får de ta konsekvenserna i form av sämre löneutrymme, minskad bemanning, risk för uppsägning och arbetslöshet. flyttas ansvaret för omsorg om barn, äldre och personer med funktionsnedsättning över på anhöriga, i praktiken på kvinnor. Regeringen omvandlar på så sätt det arbete som varit professionellt, avlönat och gemensamt finansierat till oavlönade kvinnosysslor. Därmed har man tagit ett kliv tillbaka till de förhållanden som rådde före 1970-talets expansion av den offentliga välfärdssektorn. som kommunernas ekonomi försvagas framhärdar regeringen i sin iver att privatisera och konkurrensutsätta välfärdsverksamheter. Vinnarna blir inte de underbetalda kvinnor som arbetar i verksamheterna, utan stora bolag som får en ny marknad att verka på, där skattebetalarnas pengar blir vinster i aktieägarnas fickor. Vi kan redan nu se konsekvenserna av regeringens högerpolitik. Siffrorna talar sitt tydliga språk, regeringen har tagit ett stort steg bakåt när det gäller både jämställdhet och jämlikhet. Men den fulla vidden av nedskärningarna på vår gemensamma välfärd och konsekvenserna för jämställdheten kommer att visa sig först under en kommande lågkonjunktur. Konsekvenser i inkomster av regeringens politik Källor: , dnr 2008:1524. 6Dags för en aktiv konjunkturpolitik Som vi beskrivit ovan befinner sig den svenska ekonomin i en tydlig konjunkturnedgång. Sysselsättningen planar ut och arbetslösheten ökar. Regeringen tycks stå handfallen inför denna utveckling. Istället fortsätter man med mer av den politik som redan misslyckats. Stora skattesänkningar till de redan välbeställda och en närapå fientlig inställning till erkänt effektiva arbetsmarknadsåtgärder som anställningsstöden och arbetsmarknadsutbildningen. Den borgerliga regeringen förefaller sätta sin tilltro till att marknaden ska lösa arbetslösheten och få fart på konjunkturen. Vi i avvisar denna marknadsfundamentalism och drar upp riktlinjerna för en ny utformning av finans- och penningpolitiken och menar att denna måste utformas så att den understödjer det övergripande målet om full sysselsättning.11 Därutöver presenterar vi en rad förslag som antingen direkt eller indirekt dämpar den pågående konjunkturnedgången. Det är här viktigt att påpeka att huvudsyftet bakom flera av dessa förslag inte är konjunkturpolitiska men att de även har sådana effekter.12 Nedan listas några av dessa förslag. Förslagen presenteras närmare under andra avsnitt i motionen. Slopa sjuklönekostnaden för företag med upp till tio anställda. Sänk arbetsgivaravgiften för den första som anställs i s.k. soloföretag. Utöka stödet till forskning genom att införa en skattereduktion till små och medelstora företag. Sänk arbetsgivaravgiften med fokus på de mindre företagen. Inrätta en miljöteknikfond som ska ha till uppgift att främja mindre företag i den första svåra fasen i en företagsetablering. Utöka det exportfrämjande stödet. Det extra stödet ska framför allt omfatta små och medelstora företag. Stödet ska främst inriktas på att öka exporten på nya marknader. Inom många branscher i näringslivet råder det, trots vikande konjunktur, brist på välutbildad arbetskraft. Detta gäller inte minst kvalificerad arbetskraft inom många LO-yrken. I denna motion föreslår vi därför att antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) ökas med drygt 600 . Återställ a-kassan till 80procent för hela försäkringsperioden. de automatiska stabilisatorerna. Nivån på a-kassan är betydelsefull för att hålla uppe efterfrågan i en konjunkturnedgång. På så sätt upprätthålls de automatiska stabilisatorerna. Stimulera efterfrågan bland ekonomiskt utsatta hushåll. Vi vill se riktade insatser till ensamstående föräldrar, studenter och pensionärer. Det skulle ge grupper, som alltför länge släpat efter ekonomiskt och som därmed också har eftersatta konsumtionsbehov, nödvändiga tillskott och ökad köpkraft. Bristen på hyresbostäder är stor på många håll. Nybyggnationen för bostäder beräknas minska med 6,9procent . räknar regeringen med att nybyggnationen ska falla med ytterligare 15,8procent! Regeringen förefaller helt handlingsförlamad, alternativt likgiltig inför denna utveckling. föreslår ett nytt produktionsstöd i form av en fond för att öka byggandet av nya hyresrätter och för renovering av de gamla miljonprogramsområdena med . Bygg ut infrastrukturen. behöver en kraftig utbyggnad. Vi satsar för detta ändamål redan i tilläggsbudgeten. Vi föreslår höjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. Genom dessa förändringar på inkomstskattesidan kommer nya grupper som t.ex. pensionärer och sjuk- och arbetslösa som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag, att få skattesänkningar. 6.1Aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildning Enligt arbetskraftsundersökningarna () har antalet arbetslösa ungdomar mellan stigit med över 20000 personer från till . Särskilt ökar arbetslösheten bland de riktigt unga och de som hoppar av gymnasiet. Detta är mycket oroande och därför föreslår att denna grupp av arbetslösa ungdomar ska ges möjlighet att skaffa sig en yrkesutbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitik program. I en konjunkturnedgång är det viktigt att de arbetslösa snabbt får stöd att finna ett nytt arbete eller bereds plats för olika typer av utbildning. Så sker inte och detta förefaller vara medveten politik från regeringens sida. Vi menar att de arbetslösa snabbt måste få adekvat stöd och vi föreslår ökade resurser till erkänt effektiva åtgärder som anställningsstöden och arbetsmarknadsutbildningar. Framtidens arbetsliv kommer att ställa allt större krav på arbetskraftens kunskaper, och tendensen är att allt fler arbeten kräver eftergymnasial utbildning. Yrkesspecialisering kommer att ske senare vilket ställer högre krav på den eftergymnasiala utbildningen. Yrkeslivet ställer också krav på grundläggande basfärdigheter såsom självständighet, förmåga att formulera och lösa problem, kritiskt tänkande och kommunikativ förmåga samt goda teoretiska kunskaper. All gymnasieutbildning måste därför ge eleverna dessa grunder som de får de praktiska och teoretiska kunskaper som är nödvändiga för att förbereda för samhälls- och arbetslivet. Givetvis ska gymnasiet också ge alla behörighet till fortsatta studier. Högskolan måste öppnas för alla grupper i samhället, och det behövs åtgärder för att motverka snedrekrytering. För att det livslånga lärande ska bli en verklighet även för dem som inte söker sig till högskolan behövs det genomgripande förändringar av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi vill se ett mer sammanhållet system av eftergymnasial yrkesutbildning, som är bättre anpassad till de föränderliga behov som finns i samhället och hos individerna. Regeringen har fryst statsbidragen till kommunsektorn. Detta innebär att många kommuner och landsting kommer att gå med underskott om de inte säger upp folk. Varsel har redan börjat läggas och detta i ett läge då det finns stora eftersatta behov inom skolan, sjukvården och barn- och äldreomsorgen. stärker kommunerna och landstingen både i denna budgetmotion. Detta sker på flera sätt. För det första räknar vi upp de generella statsbidragen till kommunsektorn med och 5,9 respektive . Därutöver presenterar vi en stor satsning för att öka personaltätheten och kvaliteten inom bl.a. sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen. Denna satsning vilar i huvudsak på två ben. Dels satsar vi på utbildning och utökar kraftigt anslagen till högskolorna och till den kommunala vuxenutbildningen för att de ska kunna utbilda fler personer till den offentliga välfärdssektorn. Dels föreslår vi ett riktat sysselsättningsstöd till de kommuner och landsting som nyanställer personal. Vi räknar med att denna välfärdssatsning ger ca 11000 nya jobb , 26000 jobb och 45000 jobb . Till detta ska läggas att vi anslår medel för ett kompetenslyft för de anställda inom äldre- respektive handikappomsorgen, vilket också minskar arbetslösheten genom att bereda arbetslösa utbildningsvikariat m.m. för den ordinarie personalen under deras vidareutbildning. Sammantaget föreslår vi i denna budgetmotion ett brett spektrum av förslag som både stimulerar efterfrågan på arbetskraft och ökar arbetskraftsutbudet. Vår politik, både inom närings- och arbetsmarknadspolitiken, såväl som våra förslag om ökade satsningar på infrastruktur och forskning och utbildning stärker också den svenska ekonomins långsiktiga konkurrenskraft. 7En offensiv företags- och näringspolitik För är full sysselsättning arbete åt alla en prioriterad fråga. När alla människor oavsett ålder, kön och etniskt ursprung har möjlighet att ha ett arbete, fungerar vårt samhälle som bäst. Ett samhälle med hög arbetslöshet och ökande ekonomiska klyftor skapar stora motsättningar. Ojämlika samhällen är både orättvisa och ineffektiva. Det är därför ett grundläggande politiskt ansvar att skapa förutsättningar för att alla medborgare ska kunna arbeta. Vi tror att satsningar på den offentliga sektorn kan skapa bra förutsättningar för fler jobb även i privata företag. De statliga bolagen spelar en väsentlig roll i sammanhanget. Vi vill också satsa så att små- och medelstora företag kan växa och nyanställa. Fler i arbete ger också ökade skatteinkomster. Det är också ett politiskt ansvar att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som präglas av trygghet och goda möjligheter till inflytande och utveckling. En hög generell utbildningsnivå och aktiv arbetsmarknadspolitik är omistliga delar i den svenska modellen. Genom att bejaka strukturomvandling kan produktiviteten och kvaliteten i arbetslivet ökas. De privata små och medelstora företagen och företagarnas villkor måste lyftas fram. I då vi knappast kan räkna med så många fler anställda i de stora mångnationella börsbolagen, bör den politiska kraften läggas på att utveckla det statliga ägandet och de små och medelstora företagen. Det är viktigt att denna del av näringslivet växer och fler anställs. Under sina har alliansregeringen avhänt svenska staten och de svenska medborgarna allt mer makt: Statens andel av den svenska börsen, OMX, har sålts till börsen i . Därmed har inflytandet på det finansiella området minskat. Det statliga fastighetsbolaget , som kunde ha varit en stöttepelare i oroliga tider på bostadsmarknaden, har sålts. Ett samgående mellan svenska och danska posten har beslutats, vilket öppnar för ett privatiserande. har avvecklats, vilket har försvårat betalningarna för t.ex. pensionärer och nyanlända invandrare. är på väg att säljas ut och styckas upp. Därutöver har det funnits planer på att avyttra ännu en finansiell stöttepelare, , och sälja ut det sista av innehavet i största . Regeringen har också redovisat att de avser att se över om de kan sälja ut fler statliga bolag. Mot detta vill sätta en offensiv statlig företagspolitik. 7.1.1Förädla det statliga ägandet har under tidigare regeringssamarbete drivit igenom krav på att statliga företag ska utveckla policyer för miljö och jämställdhet samt införa aktiv personalrekrytering för att motverka etnisk diskriminering. Vår senaste framgång är att de större statliga företagen nu har öppna stämmor. Det är dags att öka takten. Följande frågor anser vi måste utvecklas: De statliga företagen ska både ha globalt och lokalt ansvar. Hela processen vid tillsättning av styrelse ska göras offentlig och transparent. är insynen i ett statligt företag betydligt sämre än i ett privat. Arvoden för tjänstemän från som sitter i statliga styrelser som en del av sitt jobb bör helt tas bort. Ingen misstanke om dubbla lojaliteter får finnas. Ett konkret datum måste sättas för när jämn könsfördelning ska uppnås på vd- och gd-nivå och i ledningsgrupperna. Styrelsearvodena ska vara lika för kvinnor och män. Företagen bör redovisa hur man minskar/förändrar sin miljöpåverkan i form av utsläpp, buller, avfall m.m. Även underleverantörer och konsulter bör successivt föras in i miljöredovisningen. 7.1.2Öka det statliga ägandet ser att det finns ett antal strategiska områden där det statliga ägandet kan öka: bör lösas in när möjligheten finns 2011 för att öka möjligheten till bättre kollektivtrafik kring . SJ:s avkastningskrav bör sänkas för att öka möjligheten till investeringar och ökat tågresande. bör öka sitt skogsinnehav, av både näringslivs- och miljöpolitiska skäl. Utöka det statliga ägandet i Nordea. bör ges möjlighet att öka sina investeringar i Malmfälten. En miljöteknikfond bör inrättas för att både utveckla miljöteknikområdet och skapa arbetstillfällen i . Syftet med var att den skulle gagna samhället, bl.a. genom mindre miljöbelastning, säkrare trafik samt öka integrationen mellan lokal, regional och nationell tågtrafik. Inget av detta har dock blivit verklighet. invigdes och var ett OPS-projekt (Offentlig Privat Samverkan). Staten har till överlåtit rätten att trafikera järnvägen samt möjligheten att ta ut ersättning av andra operatörer som utnyttjar järnvägen under 45år. Mycket talar för att OPS-lösningar leder till ökade samhällskostnader, som makten över projekten skjuts från den offentliga sfären till den privata. Vi anser att infrastrukturinvesteringar ska beslutas av demokratiska organ och förvaltas av statliga eller kommunala myndigheter med en öppen insyn i verksamheten. Det är samhällsekonomiskt effektivt att äga och driva infrastruktur. Privat ägande leder lätt till målkonflikter mellan företagsekonomiska bedömningar och samhällsekonomiska aspekter. Staten bör lösa ut den option som innebär att staten kan överta ägandet och ansvaret för . Ett statligt ägande skulle kunna innebära sänkta priser, ökat resande med tåg till och från flygplatsen, ökad spårkapacitet på stambanan mellan och och ökade möjligheter för pendel-, regional- och fjärrtåg att färdas direkt till . Öka resandet med tåg SJ är av staten ålagd att skapa företagsekonomisk vinst. lönsamhetsmål uppgår till 10procent avkastning av det egna kapitalet. Därutöver har SJ ett avkastningskrav och utdelningsmål som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på 33procent av den redovisade nettovinsten. innebar det att SJ levererade in 150miljoner kronor till staten. Avkastningskravet leder till ett starkt fokus på att skapa vinst. SJ:s tvingas se till marknadsandelar och t.ex. konkurrera med flyget om höginkomstresenärer, där män dominerar och kvinnors, ungdomars och pensionärers behov prioriteras ner. Avkastningskravet missgynnar den regionala utvecklingen. SJ tvingas prioritera bort relativt sett lågtrafikerade sträckor. Det leder till att många resenärer väljer flyg eller bil, eftersom det är förhållandevis dyrt att resa med tåg i . Effekten är helt orimlig om vi vill minska klimatpåverkan. Ska de trafikpolitiska målen förverkligas måste fler ges en reell möjlighet att åka tåg. SJ AB:s utdelningskrav till staten bör därför avskaffas och lönsamhetsmålet sänkas till 5procent. Svenska staten är en stor ägare av skogsmark, men ägandet är spritt på många olika myndigheter och bolag. Vi ser därför ett behov av samordning, utveckling och klargörande av syftet med nuvarande innehav. Skogsnäringen är en viktig infrastruktur. Näringen finns över hela landet och är betydelsefull i glesbygden som sågverk, massa- och pappersindustri, pelletstillverkning m.m., men också för natur- och ekoturismen. Vi ser en stor framtida potential i att en större andel av skogsråvaran förädlas i . Vi ligger här efter många länder. Även inom bioenergisektorn finns stor potential. Satsningar på biodrivmedelsproduktion av inhemska förnybara bränslen kan under vissa förutsättningar ge 25000 nya jobb (Källa: LRF). Biobränslen svarar för nästan en fjärdedel av totala energianvändning. Att stoppa förlusten av biologisk mångfald är bland det viktigaste miljöarbetet. behövs skogen för virke och bioenergiutvinning. Naturvården och de sociala värdena i form av naturturism, rekreation och upplevelser och kulturmiljövärden som finns i våra skogar behöver utvecklas och stärkas. För att möta dessa intressen bör en nationell strategi utvecklas. Den utförsäljning av statlig skogsmark till privata skogsbrukare som har pågått anser vi vara direkt kontraproduktiv. bör istället öka sina inköp av skog och därmed också kunna få fler markområden att byta med då privata markägare köps ut vid bildande av naturreservat. har föreslagit att en utredning bör tillsättas för att utreda effekterna av att ge att efterskänka skyddsvärd statligt ägd skogsmark som naturreservat. Det skulle innebära att den skyddsvärda skogsmark, , som successivt köper loss från för att göra till formellt skyddade områden efterskänks av bolaget. är ett gruvbolag, som haft mycket stor nytta av att vara i statens ägo. Lönsamheten har vid vissa perioder historiskt varit mycket svag. Staten har dock förutom att se till värdet av gruvproduktionen även sett det regionalpolitiska värdet och stått kvar som ägare. är nu inne i en mycket framgångsrik period men står inför enormt stora investeringar. 2005 beslutade om ett tioårigt investeringspaket på ca . Drygt hälften av beslutet är genomförda eller igångsatta. har beslutat att anlägga ny huvudnivå i respektive .