mot · GW02Ub6 · 2008-11-14 00:00:00 — Många tjänster är högproduktiva och bidrar starkt till den ekonomiska tillväxten och att välståndet ökar. Den borgerliga regeringen har valt en annan strategi där lågproduktiva jobb, som inte bär sig i fri konkurrens på marknaden, subventioneras av staten. De låser in människor i jobb med små utvecklingsmöjligheter och låga löner. Effekten av en sådan politik blir inte fler jobb totalt, bara lägre löner och ökade klyftor. Utbildningsvägarna för vuxna har skurits ned kraftigt. Om den ökade ekonomiska betydelsen av tjänster innebär en permanent sänkning av produktiviteten minskar tillväxtmöjligheterna. Vi socialdemokrater väljer en annan väg och vill stödja, stärka och stimulera tillväxten i en värdeskapande tjänstesektor. Vi vill se ett branschprogram för en mer kvalificerad tjänstesektor där det skapas jobb. Vi vill också vidta åtgärder för att öka produktiviteten. Vi vill därför investera i högproduktiva tjänster. Tjänsterna, t.ex. logistiksystem och personaladministration, är i många fall också branschövergripande. Vi vill ta vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. Satsningen ska ske inom ramen för branschprogrammen. Vi vill också avsätta utöver regeringens förslag i syfte att stärka tjänsteforskningen i forskningsinstitutens verksamhet. Genom dessa åtgärder skapar vi en nationell struktur för tjänsteforskning som kan samla och sprida kompetens inom området. Fordonsindustrin spelar en avgörande roll för svenska jobb, tillväxt och forskning och utveckling. hårdnar konkurrensen, och klimatutmaningen ställer allt hårdare krav på tillverkarna. I regeringsställning initierade vi socialdemokrater därför ett samfinansierat fordonsforskningsprogram med fordonsindustrin. Den moderatstyrda regeringen har inte prioriterat detta arbete och gav först besked om att programmet fortsätter , dock på en lägre nivå än vad branschen önskade. Med tanke på den mycket tunga period som fordonsbranschen nu går igenom hade det varit välkommet om regeringen förmått att satsa ytterligare på att stärka branschens konkurrenskraft på såväl kort som lång sikt. Vi socialdemokrater vill använda de fortsatta fordonsforskningsprogrammen till att göra ett klimathandslag med svensk fordonsindustri. För fortsatt fordonstekniskt spetskunnande inom miljö och säkerhet, för nya jobb och för ett gemensamt krafttag mot klimatförändringarna. Och för en mer miljöinriktad transportsektor. Från fordonsindustrin ska det innehålla ett åtagande om att öka ansträngningarna att utveckla en långsiktigt hållbar fordonsflotta t.ex. genom utveckling av framtidens hybridbilar. Vårt besked till fordonsindustrin är tydligt. Vi socialdemokrater vill att ska behålla sin ställning som en av världens ledande fordonsproducenter. Även ska det i utvecklas fordon från koncept till färdig produkt. I slutändan handlar det om jobben och om med vilka medel vi vill möta den allt hårdare internationella konkurrensen. Därför har vi i vårt budgetalternativ avsatt pengar som innebär att de samfinansierade programmen för fordonsforskning kan fortsätta. Vi vill att det nya forskningsprogrammet ska bygga på bl.a. följande principer: Vi vill avsätta mer pengar Vi vill öka de statliga insatserna till fordonsforskningen och avsätter nu 500miljoner kronor . Vi förutsätter också att fordonsindustrin precis som tidigare mer än fördubblar den statliga insatsen. Minskad miljöpåverkan ska prioriteras Klimatförändringarna innebär allt högre krav på fordonens utsläpp. blir energieffektiva fordon alltmer efterfrågade, och trovärdighet är avgörande för varje fordonstillverkares överlevnad. Därför anser vi också att investeringar för minskad miljöpåverkan ska vara ett genomgående fokus i de nya fordonsforskningsprogrammen. Ett sammanhållet fordonsforskningsprogram är avgörande för att behålla helbilsutvecklingen i . Forskningsprogrammen ska därför vara långsiktiga och flexibla samt inbjuda till samarbete över programgränserna. Industrin ska ha ett stort inflytande över resursfördelningen En avgörande faktor bakom framgångarna är att forskningsprogrammen i stor utsträckning har varit sammanhållna och drivits inom ramen för Programrådet för fordonsindustrin (PFF). Där har fordonsindustrin själv haft ett avgörande inflytande på resursfördelningen. Alltfler komponenter och system köps in från underleverantörerna. Det kräver att de blir mer inblandade i utvecklingsarbetet. En starkare egen utveckling och deltagande i gemensamma forskningsprojekt med möjligheter till en internationell profilering är avgörande för deras fortsatta konkurrenskraft. Långsiktig prioritering och samverkan för att utveckla den kliniska forskningen Forskningsbaserad hälso- och sjukvård leder till snabbare implementering av ny kunskap och snabbare introduktion av kostnadseffektiva metoder till gagn för patienterna. Medicinsk forskning kan i förlängningen ge människor bättre hälsa och ökad livskvalitet. har i ett internationellt perspektiv haft en framstående klinisk forskning som varit en viktig del i utvecklingen av ett hälso- och sjukvårdssystem som håller en mycket hög nivå. Den kliniska forskningen har också på ett avgörande sätt bidragit till att vi har en framgångsrik läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustri i vårt land. Några av de viktigaste orsakerna till att vi kunnat ha en högklassig klinisk forskning har varit utbildningar av bra kvalitet, hög andel forskarutbildade i hälso- och sjukvården, patienter som varit positiva till att ingå i forskningsprojekt och god tillgång till biobanker och register. Grundläggande är att har ett gemensamt hälso- och sjukvårdssystem av hög klass där hela befolkningen ingår, med en sammanhållen skattefinansiering av en hälso- och sjukvård som styrs av principen om vård efter behov. Förutsättningarna för den kliniska forskningen i har dock till viss del försämrats. Även om utvecklingen varit likartad i många andra länder har i ett jämförande perspektiv tappat en del av sitt försprång i kvalitet och förutsättningar. När sjukhusen haft ekonomiska problem eller inriktats på effektiviseringar och ökade åtaganden har forskningen och arbetet med kliniska prövningar fått stå tillbaka. En stor kommande generationsväxling inom vården försvårar situationen. kommer 250 forskarutbildade läkare att pensioneras. Det är ett bortfall av kunskap som är så stort att det kan riskera hälso- och sjukvårdens möjligheter att hålla högsta medicinska kvalitet om inga åtgärder vidtas för att kompensera detta. För att skapa goda förutsättningar för den kliniska forskningen krävs tre saker: Prioritering ansvariga politiker måste tydligt prioritera den kliniska forskningen. Långsiktighet en mandatperiod är en alldeles för kort planeringshorisont. Samverkan flera aktörer är beroende av varandra och kan dra nytta av varandra inom den kliniska forskningen. Ett systematiskt samarbete mellan akademi, vårdgivare och industri bör etableras. Det branschprogram som den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till var ett mycket viktigt steg för att utveckla strategisk forskning inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Det är därför mycket allvarligt att den borgerliga regeringen nu lägger ned detta branschprogram. De olika aktörerna inom den kliniska forskningen måste ha ett långsiktigt gemensamt perspektiv. För att ska kunna fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning och kliniska prövningar krävs ett samlat grepp med långsiktig stadga. Statens roll och ansvar bör tydliggöras. Sjukvårdshuvudmännens ansvar och möjligheter bör utvecklas och industrins medverkan uppmuntras. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot utvecklingen av ledarskapet inom vården och möjligheten för vårdens medarbetare att i praktiken arbeta med forskning och utbildning. I den dagliga verksamheten upplever många anställda inom vården att det finns en motsättning mellan utrymme för t.ex. interventionsforskning och de produktionskrav som ställs på verksamheten. Vi socialdemokrater menar att det ovan nämnda branschprogrammet bör utvecklas till en nationell överenskommelse för den kliniska forskningen. Det kräver att staten tar initiativ till överläggningar om en bred överenskommelse mellan de berörda parterna (statenlandstingenindustrin) om forskningens roll, villkoren inom vården och vilket åtagande och ansvar som varje part ska ha. Överenskommelsen bör medverka till att det upprättas en struktur som möjliggör forskning som en del i vårdens vardag. Målet för statens del bör vara att överenskommelsen ska vara långsiktig och ha bred politisk förankring. Ett sådant långsiktigt samarbete med blocköverskridande politiskt stöd gör att både akademin, industrin och sjukvården tjänar på detta. Därmed blir det en vinst även för staten och medborgarna i form av ökad hälsa, bättre vård och ökad tillväxt. I vissa landsting pågår omfattande privatiseringar och en utveckling med många olika vårdgivare som kan påverka förutsättningarna för klinisk forskning negativt. Ersättningssystemen bygger i allmänhet på kvantitet. Privata vårdföretag liksom landstingsdrivna enheter som verkar i dessa system är inriktade på att leverera vårdtjänster i en daglig verksamhet till lågt styckepris. Det gör att möjligheterna att delta i eller satsa på forskning och utbildning prioriteras ned. Särskilt stora blir problemen i den högspecialiserade sjukvården. Det skulle vara helt förödande för den högspecialiserade sjukvårdens infrastruktur om de moderata idéerna om att förvandla våra universitetssjukhus till vårdgallerior med en rad olika privata utförare förverkligas. Universitetssjukhusens roll som en samlad utvecklingsmiljö för avancerad vård, forskning och utbildning skulle då gå förlorad. Det är självklart bra och viktigt att jämföra kostnader och effektivitet inom vården. Men det bör göras på ett sätt som tar hänsyn till att utbildning och forskning måste vara en viktig och levande del av sjukvården för att vi långsiktigt ska kunna erbjuda en högkvalitativ och effektiv sjukvård. Vi föreslår att staten medverkar till att det utvecklas metoder för att mäta kostnader och produktion i sjukvården som inte systematiskt missgynnar enheter som arbetar med forskning och vidareutveckling utan i stället värderar denna viktiga del av vården. Förenklade styckeprismodeller riskerar att leda till en utarmning av sjukvårdens komplexa verksamhet. Universitetssjukhusen och akutsjukhusen har en central roll i landstingens ansvar för medborgarnas vård och de olika vårdkedjornas funktioner. Vi anser att akutsjukhus och universitetssjukhus har en avgörande betydelse kopplat till landstingens lagstadgade ansvar för sjukvården. Dessa bör därför inte läggas ut på entreprenad eller privatiseras. Vi föreslår att villkoren för att lägga ut sjukhus på entreprenad ska regleras i lag. För att stärka den kliniska forskningen i bör vi stimulera och bygga vidare på den utomordentliga tillgång till data som finns i svensk hälso- och sjukvård, t.ex. i form av de uppgifter som finns i hälsodatabaser och biobanker. Kopplingen till uppgifter om sociala faktorer och arbete ger en god möjlighet att studera hur folksjukdomar utvecklas. De nationella kvalitetsregistren bör utvecklas, omfatta fler diagnoser och bli obligatoriska. Det gör det lättare att följa upp kvaliteten i hälso- och sjukvården. Att utveckla vården, introducera nya metoder och öppet jämföra resultat i syfte att förbättra verksamheten är viktiga delar av en väl fungerande sjukvård. Av de ca 50 register som finns har cirka hälften kommit så långt i sitt uppbyggnadsarbete att de uppnått god kvalitet. Det behövs ett nationellt stöd för att alla register ska få tillräcklig täckningsgrad, kvalitet och en lättillgänglig och öppen redovisning av resultaten. Alla vårdgivare bör tvingas rapportera in sin verksamhet till registren. I det socialdemokratiska budgetförslaget har vi under utgiftsområde 9 avsatt särskilda medel för utveckling av kvalitetsregister. Förslaget att ämnesrådet för medicin inom ombildas till ett ämnesråd för medicin och hälsa tycker vi är riktigt. Det kan bidra till att stärka sambandet och samverkan mellan medicinsk forskning och den kliniska vården och medverka till en ökad samordning av resurser för viktiga projekt som går över ämnesgränserna. Goda förutsättningar för klinisk forskning är en nödvändighet om svensk hälso- och sjukvård ska kunna hålla högsta internationella klass även . Även för industrins möjligheter att verka i och utveckla nya läkemedel är kliniska prövningar och samverkan med disputerade medarbetare i hälso- och sjukvården av avgörande betydelse. En angelägen uppgift är att få i gång ett system för att få in nya forskande medarbetare i vården. Det kräver fler tjänster som innehåller tid för klinisk forskning. Det kräver också att karriärvägarna upplevs som tydliga och attraktiva. Vi stöder förslaget att inrätta nya kliniska forskarskolor. Detta möjliggör en nödvändig breddning och förstärkning av rekryteringsbasen för framtidens forskare i vården. En förutsättning är att det efter forskarutbildningen finns kliniska forskaranställningar på olika nivåer och för olika vårdyrkeskategorier. ALF-medlen har stor betydelse för den kliniska forskningen och samarbetet mellan staten och landstingen. Utan statens ALF-medel hade landstingen knappast kunnat finansiera sin kliniska forskning. Vi stöder förslaget att ge en större roll när det gäller uppföljning och utvärdering av den kliniska forskningen inom ALF-medlens ram. Det är bra att regeringen prioriterar medicinsk forskning som ett av de strategiska forskningsområdena, men vi motsätter oss regeringens metod att detaljstyra inriktningen genom att peka ut vilka diagnoser som ska beforskas. ligger långt fram när det gäller att införliva det europeiska regelverket om kliniska prövningar, och detta ökar möjligheterna att få kliniska prövningar förlagda till . Men tillförlitligheten i publicerade kliniska studier om nya läkemedel har ifrågasatts. Det handlar om att negativa studier inte publiceras i samma uträckning som positiva, att artiklar i vetenskapliga medicinska tidskrifter egentligen är skrivna av företag eller att grunddata har hanterats på felaktigt sätt. Problematiken är inte nationell, men det är mycket allvarlig kritik som måste leda till nya bedömningar och åtgärder. bör utveckla metoder och system för att minska problemen. Det kan t.ex. ske genom öppna kliniska forskningsregister. Regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder på området. Läkemedels- och medicinteknikföretag genomför i samband med introduktionen av nya läkemedel och ny teknik och behandlingsmetoder mycket omfattande prövningar. Men efter introduktionen sker ingen uppföljning av behandlingseffekterna. En sådan uppföljning skulle ge sjukvården en möjlighet att följa effekterna av behandlingen för enskilda patienter på ett bättre sätt, som industrin får viktig information till fortsatt utveckling. Vi föreslår därför att regeringen tar initiativ till att , som första land i världen, i klinisk praxis ska följa upp introduktionen av nya läkemedel, behandlingsmetoder och medicinteknisk utrustning. Uppföljningen ska avse avgränsning av patientgrupper, effektstudier, ytterligare säkerhetsstudier och möjligheter till kostnadseffektiv behandling. skulle på så sätt bli ett föregångsland inom klinisk forskning. Ett nationellt koordinerat IT-system i sjukvården skulle ha stor betydelse för sjukvårdens utveckling, men också för samarbetet med industrin. Den nationella IT-strategi som den socialdemokratiska regeringen tog fram i bred samverkan med alla centrala aktörer var ett viktigt steg. krävs att nästa steg tas. Vi föreslår att regeringen tar initiativ till ett samarbete mellan myndigheter, sjukvårdshuvudmän och berörd industri för att utarbeta en uppdaterad version av den nationella IT-strategin. Regeringens forskningspolitik saknar ett framåtsyftande och offensivt perspektiv som kan bidra till att möta klimatutmaningen. För oss socialdemokrater råder inget motsatsförhållande mellan vikten av hållbar utveckling genom ekonomiskt hållbar tillväxt och klimat- och miljömässigt hållbar tillväxt. Arbetet för att minska samhällets klimatpåverkan måste vara en övergripande prioritering för den , och forskningen har en betydelsefull uppgift i detta arbete. Klimat- och miljöforskningen, liksom forskningen inom de areella näringarna, ger oss långsiktig kunskap om hur våra naturresurser kan hanteras på ett hållbart sätt. Vi delar regeringens ambition att kommersialiseringen av forskningsresultat ska öka. Därför föreslog vi redan i de forskningspropositioner vi tidigare lagt fram en rad åtgärder som har främjat detta. Det gläder oss att regeringen fortsätter detta arbete. En självklar komponent är att idéer, innovationer och forskningsresultat också måste vara klimatsmarta och bidra till en hållbar global utveckling. Vi ser det som självklart att holdingbolag, avknoppning, samarbeten mellan lärosäten och näringsliv innehåller komponenter av att målsättningen är ett globalt hållbart samhälle. Utöver att forskningens och innovationernas idéer ska vara långsiktigt globalt hållbara bör också forskningen i sig bedrivas alltmer klimatsmart. Det ska gälla allt från forskningsanläggningar, universitet och högskolor och där så är relevant näringslivet. Energiforskningen presenteras i propositionen som den borgerliga regeringens största enskilda strategiska satsning. konstateras vagt att de fossila bränslena kommer att vara en viktig energikälla, speciellt för fordon. Regeringen föreslår att tekniker utvecklas för att ta hand om de växthusgaser som fossila bränslen ger och propagerar för elektriska drivsystem och hybridfordon. Några rader ägnas också åt andra generationens biodrivmedel. Vi socialdemokrater anser att utvecklingen av biogas som bränsle går alltför långsamt och vill påskynda den processen. har räknats som ledande vad gäller rening av biogas för fordonskvalitet, och vi ska behålla den tätpositionen. Här krävs en intensifierad forskning. Gödselbaserad biogasproduktion har dubbel klimatnytta; den minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket och ökar tillgången på förnybar energi. En världsledande skogsforskning bidrar till att stärka internationella konkurrensförmåga. Vi anser att kunskaper och teorier fortsättningsvis måste sammanställas inte enbart från skogsvetenskaperna, utan också från samhällsvetenskap, ekonomi, ekologi, sociologi m.m. De ska göras tillgängliga för intressenter från allehanda sektorer. Vi beklagar att regeringen inte vill låta branschprogrammet för skog och trä fortsätta. Regeringens forskningsproposition beskriver dock, liksom regeringens skogsproposition , till största delen förslag på satsningar som innebär en höjning av produktionen i skogsbruket. Det handlar om utveckling av effektivare produktionsmetoder, avverkning på otjälad mark, massförökning av förädlade plantor etc. Den svenska skogspolitiken omfattar två av fastställda och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras och att biologisk mångfald och genetisk variation ska säkras. Produktionsmålet säger att skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt hög avkastning. Vi anser att det även i forskningspropositionen är svårt att uppfatta den jämställda balansen. Från socialdemokratisk sida har vi markerat att vi vill bryta oljeberoende . Vi vet att vi kan göra det genom utvidgad forskning, stram energieffektivisering och intensiv satsning på förnybara energikällor. Inom forskningen och utvecklingen menar vi att skogsbrukarens omställning till energiproducent har en given plats. Kommunikationsforskningen spelar också en central roll för att finna nya vägar till resande. , tillsatt av den tidigare socialdemokratiska regeringen, föreslog i sitt slutbetänkande en kraftfullt utökad forskningsinsats för att komma till rätta med de allvarliga havsmiljöproblemen. Havsmiljöforskning kan omfatta en rad olika områden och ge betydelsefullt stöd i vår strävan att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen för havsmiljön. Människans inverkan på ekosystemen i haven måste noggrannare utredas, särskilt som den generella kunskapen om havsmiljön är betydligt sämre än om andra ekosystem. Från socialdemokratisk sida anser vi det nödvändigt att tydligt beskriva havsmiljön under ytan. Vi måste förändra bilden av havet såsom en plats med oändlig kapacitet att ta emot det vi människor inte vill ha. Vi föreslår därför att en vetenskaplig panel, efter modell från FN:s klimatpanel IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change), tillsätts för och att havsmiljöarbetet inom (Helcom) lyfts upp till statsministernivå. Ett internationellt forskningscentrum för utbildning kring liv och miljö i bör skapas. Svensk fordonsindustri är en nyckel till omställningen till en mer miljöinriktad transportsektor. Det är även mot denna bakgrund kommunikations- och fordonsforskning är ett högt prioriterat område. En annan aspekt av hållbar utveckling är som är ett exempel på ett internationellt samarbete mellan universitet och högskolor som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Humanioras och samhällsvetenskapernas insikter och färdigheter genomsyrar samhällets alla verksamheter. Därför är satsningar på humaniora och samhällsvetenskap fundamentalt för samhällets utveckling. Det gäller inte minst demokratin. Statsvetenskaplig forskning ger oss kunskap om hur människors preferenser mest rättvisande kan omvandlas i politiska beslut och hur alla grupper i samhället kan inkluderas. Juridisk forskning, för att ta ett annat exempel, utvecklar lagar och rättsväsende så att rättssäkerheten kan stärkas. Men humaniora och samhällsvetenskap är också avgörande i en modern ekonomi. Forskning om människors beteende ger lärdomar som behövs såväl för utvecklingen av vården och omsorgen, som för innovationer inom tjänstesektorn och varuproduktionen. Språkforskarnas bidrag till kommunikationen och historikernas perspektiv kan användas och används inom alla samhällssektorer. Människors möjligheter att förstå skeenden, utvecklas tillsammans och tillägna sig konsekvenserna av globaliseringen ökar med god samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Konstens betydelse och påverkan i samhällsutvecklingen ska inte underskattas, och om detta ska vi också kunna forska. Humaniora och samhällsvetenskap drar ofta det kortaste strået då dess betydelse för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor underskattas, vilket ger att dessa vetenskapsområden inte kan attrahera samma omfattning av externa medel. Staten måste alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Därför satsar vi socialdemokrater mer än regeringen på dessa forskningsområden. Utbildningsvetenskaplig forskning ska stärka skolans kunskapsuppdrag Det är anmärkningsvärt att regeringen helt avstår från att komma med förslag om att stärka utbildningsvetenskapen. För att ska ha en förskola, skola och vuxenutbildning i världsklass krävs också att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet har därför en stor strategisk betydelse. Den utbildningsvetenskapliga forskningen ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten.