ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N373 · 2008-10-06 00:00:00 — Statlig service och sysselsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effekterna av utlokalisering av myndigheters verksamheter till mindre orter bör studeras närmare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför beslut om statlig förändring av myndigheters verksamhet ska en dialog föras med de kommuner och länsstyrelser som är berörda av omorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beslut om förändring ska föregås av en konsekvensanalys utifrån ett landsbygdsperspektiv. Den statliga servicen är under omvandling genom dels en privatisering av verksamheter, dels att funktioner omvandlas genom den tekniska utvecklingen. Ett exempel är Postens omvandling och införandet av privata Postombud, införandet av Internetbetalning och betalkort som gör det onödigt att besöka en bank eller en post. Man kan utföra dessa tjänster hemifrån när som helst . Detta upplevs av många som en klar förbättring. Det har lett till att effektiviseringar inom statlig verksamhet varit möjlig samt att personalrationaliseringar kunnat ske. Den tekniska utvecklingen har underlättat omorganisation och centralisering av statlig verksamhet. Det har inneburit att större regioner har bildats. Att förändringar och centralisering av myndigheter inte har föregåtts av dialog med vare sig länsstyrelse eller berörda kommuner är anmärkningsvärt. är trots allt regeringens förlängda arm i län och regioner och borde ha en samordningsfunktion över de statliga verksamheterna. Förändringar av statliga företag och statlig myndighetsverksamhet inriktad på mer centralisering t.ex. post, apotek, arbetsförmedling m.fl. har inneburit en försämrad service och minskad sysselsättning på mindre orter i landsbygd. Det finns dock undantag och exempel på att införande av ny teknik ger möjligheter till utlokalisering av jobb och service till mindre orter och därför borde studeras närmare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi menar att inför varje beslut om strukturförändringar av statliga myndigheters verksamhet ska en dialog föras med respektive länsstyrelse och berörda kommuner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beslut om förändring ska alltid föregås av en konsekvensanalys ur ett landsbygdsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02N378 · 2008-10-06 00:00:00 — Stabila villkor för biodrivmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stabila villkor för produktion och utveckling av biodrivmedel. Vi kan med glädje konstatera att det finns en bred politisk enighet kring att bryta transportsektorns beroende av klimathotande och allt dyrare fossil energi, likaså en övertygelse om att detta är möjligt genom effektivare fordon och transportsystem som utnyttjar förnybara drivmedel. ligger i framkant inom området förnybara bränslen såväl vad gäller användning och produktion som utveckling av ny teknik. Den produktion som vi har inom landet i form av etanol, RME och biogas står sig vad gäller miljöprestanda mycket väl vid en internationell jämförelse. Och våra forskningsrön och pilotanläggningar för nästa generation biodrivmedel uppmärksammas världen över. Än mer glädjande är därför budgetpropositionens förslag om ytterligare satsningar på bland annat demonstration och kommersialisering av ny teknik för förnybar energi. Det är helt i linje med vad som behövs för att skapa ett uthålligt energisystem och stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Det är viktigt att regeringens förslag om att redan från ändra skatte- och tullvillkoren för den låginblandningsetanol som dominerar den svenska biodrivmedelsmarknaden inte bromsar biodrivmedelsbranschens positiva utveckling. För att industrin ska våga satsa på ny teknik för förnybar energi krävs inte bara statligt stöd av de slag som propositionen innehåller utan också stabila spelregler och stabila marknadspriser. Vi är positiva till ett ökat internationellt handelsutbyte också med förnybar energi och anser att dagens handelshinder i energisektorn successivt ska avvecklas. Vi ser det som positivt att regeringen arbetar för detta inom EU och förutsätter att ändringarna genomförs samordnat med övriga medlemsstater. uppfattar vi att dagens svenska skatte- och tullregler inte på något sätt har hämmat den internationella handeln med etanol och andra biodrivmedel. Tvärtom har såväl i ett europeiskt som internationellt perspektiv en hög importandel som det funnits incitament att forska, utveckla och producera i . Det är viktigt att denna balans bibehålles. Inte minst gäller det möjligheterna för de fattigaste utvecklingsländerna som har tullpreferensavtal med EU att fortsätta att exportera biodrivmedel till och andra EU-länder. I propositionen anges att regeringen avvaktar med att föra in generella regler om skattebefrielse för biodrivmedel i svensk lagstiftning till dess det är klart vad som blir resultatet av förhandlingarna kring EU:s bränslekvalitetsdirektiv. Vidare avser regeringen att undersöka olika alternativ för att fortsatt ge svensk etanolproduktion stabila förutsättningar samt att skyndsamt utreda förutsättningarna för att öka andelen förnybart bränsle och utreda ett kvotsystem. Vi välkomnar dessa initiativ och vill betona vikten av att de olika åtgärderna samordnas och räckvidd.
mot · GW02N384 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad innovationsfinansiering. Svenska innovatörer utanför högskolesystemet har begränsats av att många projekt varit svåra eller omöjliga att finansiera. Även i de fall statliga medel funnits tillgängliga har det krävts att innovatören själv eller via bolag och medfinansiärer kunnat ha möjlighet att finansiera av projektets kostnader. Innovatörer inom högskolesystemet har däremot haft andra möjligheter till finansiering beroende på finansieringssystemets utformning. Den nya förordningen SFS 2008:761 om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet möjliggör bidrag till små och medelstora företag om 70, 80 eller i vissa fall av kostnaderna. Detta är mycket välkommet eftersom medlen kan väntas ge väsentliga samhällsekonomiska effekter. Det är lätt att glömma bort att mindre företag utgör en avsevärd andel av ekonomin och är en förutsättning för att större företag skall utvecklas. Värt att notera är av samtliga nya teknikbaserade företag är avknopp-ningar från universitet och högskolor. En studie som ITPS genomförde 2005 av ett stort antal företag som startats upp av akademiker visar att få av dessa företag växer. Effekten av den nya förordningen torde dock komma att motverkas av att berörda myndigheter har ringa erfarenhet av omfattande projekt från små innovationsföretag. De berörda myndigheterna har emellertid stor erfarenhet av att hantera ansökningar från stora företag och högskolor. Eftersom det är ovanligt att mindre företag av egna medel kan avsätta av kostnaderna och kunna lägga ned tid på att formulera ansökningar avstår många helt sonika från att lämna in en ansökan. Antalet ansökningar kan därmed betraktas som i underkant. Mörkertalet är troligen stort. Ytterligare en konsekvens av bristande och ringa erfarenhet bland myndigheternas handläggare är att de inte utvecklat en förmåga och kompetens att bedöma ansökningar från mindre företag. Detta har tydligt framgått av Forska och Väx, där det visar sig att också börsbolag ingår bland anslagsmottagarna, vilket inte kan sägas ha varit det primära syftet. Det finns därför anledning att begära en rapport om hur berörda myndigheter implementerat de nya reglerna samt att därefter omarbeta regelverket så att det stöder utveckling, uppfinnande och innovationer i syfte att ge enskilda uppfinnare och mindre företag större möjligheter att utveckla idéer som kan leda till framgångsrika företag.
mot · GW02N389 · 2008-10-03 00:00:00 — Statliga verk och myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att statlig verksamhet lokaliseras över hela landet. Det är angeläget att myndigheter, och därmed även statlig verksamhet, inte i alltför hög utsträckning koncentreras till storstadsregionerna, ofta , utan förläggs även utanför dessa regioner. Det blir stora problem med arbetstillfällen när man drar bort en myndighetsutövning från en ort. Ett exempel är i , där Alfakassans kontor lagts ner. 49personer blev arbetslösa och trots påstötningar om behovet av ersättningsarbeten, så har inte fått några sådana. Det kan innebära att människor blir arbetslösa, att hela familjer drabbas och att kompetensen som personerna har skaffat sig inte längre kommer till användning. Även om myndigheter och verk, i större utsträckning än tidigare, själva beslutar om förläggning av sina verksamheter, så behöver det finnas en styrning från staten. Det är staten som har överblicken över hur myndigheter och myndighetsutövningsverksamhet fördelar sig över landet. Därmed är staten den instans som kan se till att förutsättningarna för enskilda orter och samhällen inte blir alltför orättvis, sett över landet som helhet.
mot · GW02N390 · 2008-10-06 00:00:00 — Utvärdering av konsekvenserna av elmarknadens avreglering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av konsekvenserna av elmarknadens avreglering. Den avreglering som skedde på elmarknaden skulle innebära billigare avgifter för elförbrukning. Så blev dock inte fallet, utan istället motsatsen. Avregler-ingen har medfört att elpriset stigit till orimliga nivåer och har elbolagens vinster ökat lavinartat. Detta måste betyda att man tar ut överpriser, vilket bland annat drabbar de enskilda hushållen. Därför är det nu nödvändigt att göra en ordentlig utvärdering av konsekvenserna av den avreglering av elmarknaden som har gjorts och överväga vad som bör göras för att motverka avregleringens negativa effekter för elkunderna.
mot · GW02N391 · 2008-10-01 00:00:00 — Kartelleffekter på biogaspriset i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot kartelliknande effekter i för biogaspriser. Biogasen är det bästa miljöalternativet som bränsle för bilar. Man kan dock bli förvånad över prisvariationerna i . Sådana variationer förekommer i mycket liten utsträckning i övriga landet. Där det finns kommersiella biogasleverantörer i övriga landet ligger priset runt /m³ (där kommunerna är intressenter är det ännu lägre, ca /m³, men det är förstås inte rättvisande att jämföra med). Man kan konstatera att det i Stockholmspriserna finns en tydlig samvariation med bensinpriset, har priset per kubikmeter i legat 2 till över övriga landet. Alltså skapas övervinster tack vare bensinprisets variation oavsett vilka kostnader producenter och distributörer har för framställning och distribution och rimligt vinstbehov. Biogas är befriad från punktskatt till skillnad från bensin. Det finns förstås ett syfte med detta, nämligen att stimulera konsumenten att gå över till biogas. Men genom att prisbilden i är kopplad till bensinpriset uppstår närmast en kartelleffekt. Det är oacceptabelt och med agerandet missar producenter och distributörer själva poängen med skattebefrielsen av biogasen. hävdas det att biogaspriset i i stor utsträckning beror på att det varit brist på biogas och det har styrts av leverantörernas villkor. Dessa påstås ha velat koppla biogaspriset till bensinpris för att de tror på bäst prisutveckling där. Därmed är det om detta stämmer för distributörer inte möjligt att köpa biogas till någon typ av produktionskostnadspris. Uppgifterna tyder på att dessa Stockholmspriser på biogas motsvarar av bensinpriset. Vi lever i en marknadsekonomi som bara delvis är reglerad. Det är naturligt att priserna styrs av utbud och efterfrågan. Ett sådant system förutsätter dock att det finns en rimlig konkurrens. Någon sådan finns inte i . I huvudsak är nuvarande distributör en faktisk monopolist. har beslutat att gynna biogasen genom utebliven beskattning i syfte att öka dess attraktionskraft och därmed få en kraftigt positiv effekt på miljön. Det faktiska agerandet i motverkar denna inriktning genom ett prissättningssystem som har kartelliknande effekter. Regeringen bör uppmärksamma detta och försöka få till stånd branschöverenskommelser så att sådana effekter kan undanröjas. Om detta inte lyckas bör regeringen överväga lagstiftning på området. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N392 · 2008-10-01 00:00:00 — Livsmedelsindustrin i och behovet av ett branschprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om branschprogram för livsmedelsindustrin. Export av livsmedel är en framtidsbransch för . har exporten ett värde . Det är angeläget att utvecklingspotentialen tas till vara i den allt hårdare konkurrensen i en globaliserad värld. Inte minst har goda utvecklingsmöjligheter på det här området. Lantbruket är en viktig näring liksom livsmedelsindustrin. Färdiglagad mat från i och , ägg, ost- och köttproduktion är några exempel. Dagens livsmedelsproduktion har genomgått stora förändringar. Den har blivit mer specialiserad och utsatt för internationell konkurrens. Tiden då det fanns handelshinder är förbi. Förnyelse och förbättring är nyckelord. Ekologiska odlingsformer, nya konsumentbehov, ökad förädlingsgrad och krav på förbättrad djurhållning är en del av verkligheten för livsmedelsindustrin . Det är uppenbart att det finns en stor framtidstro inom jordbrukssektorn och livsmedelsindustrin i och bland annat i . Den framtidstron och de utvecklingsmöjligheterna måste vi ta till vara. För att stärka konkurrenskraften och ytterligare utveckla livsmedelsindustrin bör därför regeringen överväga att ta fram ett branschprogram. Programmet ska bland annat inriktas på forskning, utbildning och infrastruktur. Stat, kommuner och landsting, industrin, fackliga organisationer, universitet och högskolor är några av de intressenter som bör ingå i programarbetet.
mot · GW02N395 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkurrens i fjärrvärmenätet. presenterade regeringen en ny lagstiftning gällande fjärrvärmenätet. I denna nya lag stärks konsumenternas ställning gentemot företagen avsevärt. Lagen innehåller bland annat bestämmelser om tydligare prisinformation. I samband med denna nya lag aviserade även regeringen att det skulle tillsättas ytterligare en utredning vars syfte skulle vara att utreda möjligheten att lagstadga möjligheten för en värmeleverantör att leverera värme via ett befintligt fjärrvärmenät, även kallat tredjepartstillträde/TPA. I budgetpropositionen 2008 står det: I syfte att stärka förutsättningarna för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna avser regeringen att utreda frågan om det bör införas en rätt till tillträde till rörledningar för fjärrvärme och om innehav av rörledningar för distribution av fjärrvärme bör skiljas från produktion av den värme som distribueras i ledningarna. Frågan om TPA berördes i en tidigare utredning, men blev inte föremål för något beslut. Genom att ge möjlighet att distribuera även den industriella restvärmen i fjärrvärmenätet gagnas alla parter. råder det monopol i fjärrvärmenätet, och genom att ge alla aktörer möjligheten att använda fjärrvärmenäten kan en marknad etableras med en god konkurrens som ökar konsumentnyttan och värnar miljön.
mot · GW02N397 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att verksamhet och resursbehov uppmärksammas. Regeringens politik för fler jobb har visat sig falla mycket väl ut. Fler människor än någonsin har kommit i arbete genom en kombination av åtgärder. Dessa har framför allt syftat till att öka företags benägenhet att anställa och människors incitament att söka arbeten. I goda tider fungerar detta väl, men vi behöver beakta den långsiktiga tillväxten av arbeten. Forskning spelar en oerhört viktig roll för att fler innovationer ska skapas och i längden fler arbetstillfällen genereras. Detta förutsätter dock att det finns miljöer där entreprenörskap och forskning kan mötas, att riskvilligt såddkapital finns att tillgå och att det finns stöttande forsknings- och innovationsmiljöer där offentlig verksamhet, akademi och näringsliv samspelar på ett effektivt sätt. Verket för innovationssystem, , verkar för effektiva innovationssystem genom finansiering av behovsmotiverad forskning och kompletterar därmed den akademiskt inriktade forskningspolitiken. Genom finansiering av forskning och utveckling som är styrd av samhälls- och industribehoven, genom effektivisering av kommersialiseringen av forsknings- och utvecklingsresultat och genom att insatserna riktas mot utvecklingen av starka forsknings- och innovationsmiljöer, spelar en oerhört viktig roll för framtida välfärd. Tekes utvecklingscentralen för teknologi och innovationer i är motsvarighet till där man finansierar och aktiverar företagens och forskningsenheternas utmanande forsknings- och utvecklingsprojekt. Tekes är mycket erkänt i som en avgörande finansiär för den tekniska och industriella utvecklingen och tillväxten över , särskilt den snabba utveckling som skedde efter problemåren runt 1990. Då föll med tappade exportmarknader och hög arbetslöshet i som följd. Tekes uppfattas också i som den främsta myndigheten för finansiering av behovsmotiverad FoU och innovation. har den som förebild och har kanske tagit in något på den men det mesta återstår. Erfarenheterna visar att ökad finansiering på ett organ som Tekes eller med närmast automatik skapar intressanta arbetsmiljöer och höjer företagsamheten i ett land. Därför är det viktigt att får goda möjligheter att utvecklas till en effektivare och kraftfullare motor för att ombesörja framtidens behov av intressanta arbetstillfällen. Detta ligger helt i linje med regeringens politik med arbetslinjen som princip och med vilja att skapa långsiktiga högkvalificerade arbeten. , och då särskilt näringslivet, har hört till de länder som satsat mest i världen på FoU. till små och medelstora företag har dock inte varit lika stort och den svenska tekniska forskningen är i internationell jämförelse liten. medel utgjorde av statens totala FoU-insatser. Med kopplingen till behoven inom näringslivet och satsningarna på sådan forskning som kan generera mervärde för jobben, företagen och samhället, spelar en avgörande roll för hela samhällsekonomin. Det är därför av yttersta vikt att särskilt beakta anslagen till och säkerställa långsiktiga finansiering.
mot · GW02N400 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risker för förluster vid stora evenemang. I vårt land har vi fått fler och fler stora arenor som kan rymma stora evenemang av skilda slag. Det kan till exempel vara konserter eller idrottstävlingar. Dessa stora evenemang drar ofta mycket publik och är en god pr för kommunen som arrangerar. Det innebär även arbetstillfällen för restauranger och hotell i samhället. Men det finns också många risker med att genomföra stora evenemang. Vädret är naturligtvis av stor betydelse, liksom om det är fråga om publiktillströmningen. Det kan innebära stora ekonomiska risker att genomföra stora evenemang. Därför behöver man se över på vilka sätt man kan minska arrangörernas risker mot förluster vid stora evenemang. En åtgärd som skulle kunna övervägas är inrättande av en statlig garanti mot förluster vid stora evenemang. Detta skulle kunna sökas av exempelvis en kommun och en arrangör i samarbete. i (s)
mot · GW02N401 · 2008-10-07 00:00:00 — Åtgärder för dem som berörs av en vindkraftsutbyggnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för dem som berörs av en vindkraftsutbyggnad. En förutsättning för en utbyggd vindkraft är allmänhetens inställning. är den allmänna attityden till vindkraften positiv. I flera undersökningar har man fått svar som pekar på en hög acceptans. Det finns dock problem med vindkraftverk, liksom med många andra saker som innebär förändringar i människors miljö och livssituation. Det innebär att de globala och nationella energi- och miljövinsterna av en medveten satsning på vindkraft ibland hotas av de acceptansproblem som uppstår på lokal nivå, främst till följd av vindkraftens lokala miljöeffekter i form av till exempel störningar av landskapsbilden och buller. Generellt kan konstateras att om de som berörs av en vindkraftsetablering tidigt involveras i planeringen, till exempel den kommunala planeringen, och får möjlighet att påverka utformningen av en anläggning så minskar den oro och osäkerhet som ofta leder till konflikter. Syftet med vindkraftsutbyggnaden är att bidra till vår energiförsörjning och till energiomställningen. Det är givetvis positivt. Men det är nödvändigt att uppmärksamma de negativa effekter som de boende kan uppleva. Regeringen bör därför utreda vilka förutsättningar det finns att skapa riktlinjer för ett ersättningssystem för dem som berörs av en vindkraftsutbyggnad. En lösning som till exempel skulle kunna övervägas är den modell med bygdemedel som utgår efter utbyggnaden av vattenkraften.
mot · GW02N402 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att via ökad överföringskapacitet möjliggöra en kraftfull utbyggnad av elproduktion på . har höga ambitioner och goda förutsättningar att bli självförsörjande på miljövänlig energi. Regionalt har man satt målet att bli helt självförsörjande på energi . För att detta skall vara möjligt krävs många olika insatser. Den överlägset viktigaste insatsen för att uppnå målet blir att utnyttja öns stora potential att producera elkraft ur vind. har beslutat att som ett regionalt mål skapa förutsättningar att producera /år el ur vindkraft . Dessutom bedöms olika till havs lokaliserade vindkraftsprojekt i anslutning till kunna bidra med ytterliggare ca vindel. Sammantaget innebär detta att kan komma att stå för av det av regering och riksdag uppsatta målet att inom landet producera elkraft ur vindkraft. i ett samlat perspektiv har mycket bra förutsättningar för vindkraft. har bästa vindlägen, det finns etablerade exploatörer och även finansieringen av en storskalig utbyggnad är säkrad. Planläget är bra eftersom en ny översiktsplan som möjliggör ökad vindkraftsproduktion är under framtagande under innevarande år. finns det en stor acceptans hos befolkningen för vindkraft, finns det 160 vindkraftverk, och ca 3000 gotlänningar äger vindkraftsandelar. Högskolan på är en av fyra nationella noder i det nationella Nätverket för vindbruk. För att komma vidare i vindkraftsutveckling fordras förstärkta möjligheter till överföring av elektricitet till fastlandet. Elnätet på är förbundet med fastlandet i via 2 stycken 160 MW kablar. För att kunna bygga ut enligt ovan angivna planer fordras en samlad överföringskapacitet om ca 1000 MW. Ett alternativ till fastlandsförbindelse kan vara att ansluta till någon av de överföringskablar som planeras mellan och . kan bidra till att försörja sin omvärld med miljövänlig elkraft. kan på ett kraftfullt sätt bidra till att nå målet om den koldioxidminskning som EU slagit fast. Men för att detta skall vara möjligt fordras att den begränsade överföringskapaciteten löses via en ny elkabel.