mot · GW02Fö289 · 2008-10-07 00:00:00 — bör få ansvaret för kunskapsförsörjningen om klimatförändringar och man bör skapa en förstärkt informationsfunktion gentemot olika grupper, särskilt kommuner, sektorsmyndigheter och länsstyrelser. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 4.2Kunskapsförsörjning om ras, skred och erosion SGI bör få ansvar för att bistå kommuner och länsstyrelser i den kommunala planeringsprocessen i frågor avseende ras, skred och erosion. Stödet till kommunerna ska vara kostnadsfritt. SGI bör få ansvaret för en reglerad jourverksamhet avseende akut inträffade händelser eller befarade händelser. I anslaget för att utöka myndigheternas arbete med klimat och sårbarhet bör ökade resurser för dessa uppgifter ingå. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 4.3Nya kartor över höjder, översvämningsrisker och skred bör utforma en ny nationell höjddatabas med tätare och noggrannare höjddata än dagens. Databasen ska vara allmänt och kostnadsfritt tillgänglig för kommuner och myndigheter och i digital form. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, det vill säga den nya myndigheten efter ombildning av , bör få fortsatt uppdrag att översiktligt kartera översvämningsrisker och stabilitetsförhållanden av ras och skred i bebyggda områden samt med hänsyn till klimatförändringar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör även klargöra behovet av översyn av redan utförda karteringar med beaktande av förändringar i klimatet, samt utföra sådana kompletteringar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör också få i uppdrag att, i samarbete med SGI, kartlägga risker för stranderosion i bebyggda områden. Kartorna ska vara allmänt och kostnadsfritt tillgängliga och i digital form. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. SGI bör få i uppdrag att, i samarbete med SGU, Lantmäteriet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, upprätta en nationell kartdatabas över skredförutsättningar inom bebyggda områden och potentiella exploateringsområden. Kartdatabasen ska beakta klimatförändringar. För prioritering av vilka områden som ska ingå bör en fördjupad analys av geografiska områden med förutsättningar för ras och skred utföras. Inom utredningen utförda undersökningar bör ligga till grund för den fördjupade analysen. Databasen bör vara allmänt och kostnadsfritt tillgänglig och i digital form. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 4.4Säkra infrastrukturen inför kommande klimatförändringar För att klimatsäkra infrastrukturen inför kommande klimatförändringar krävs investeringar, till exempel för att minska sårbarheten vid ras, skred, storm och översvämningar. De totala skadekostnaderna av kommande klimatförändringar uppgår till i storleksordningen de kommande hundra åren. Skadekostnaderna för det statliga vägnätet uppskattas till . Kostnaden för skadeförebyggande åtgärder som eliminerar av skadekostnaden uppgår till . och bör få i uppdrag att kartlägga och vid behov åtgärda risker för skred, ras, bortspolning, översvämning, erosion på grund av förändrad nederbörd och ökade flöden som kan drabba väg- och järnvägsnäten. I uppdraget bör ingå att se över dimensionerande normer för flöden och höjdsättning samt utveckla modeller till stöd för riskarbetet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör få i uppdrag att göra en översyn av standarden för dimensionering av kontaktledningsanläggningar samt de ytterligare åtgärder som kan krävas för att öka robustheten avseende framförallt kraftig vind. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör få i uppdrag att studera risken för avstängning av hamnar till följd av högre vattenstånd och eventuellt ökade vindar samt vid behov ge förslag till åtgärder. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. föreslår höjda anslag för underhåll för , delvis för att finansiera dessa investeringar. För del kan det rymmas inom befintlig ram, genom prioritering av underhåll framför nyinvesteringar som ökar kapaciteten för vägtrafiken. ska i samband med detta planera för mindre trafik, som både blir en klimatåtgärd och ett sätt att minska belastningen på befintlig infrastruktur. Strategiska klimatinvesteringar måste få samma överordnade status i planlagstiftningen som försvaret hade tidigare. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Ansvaret för vilka myndigheter som har ansvar för dessa olika åtgärder måste vara tydligt. För att nå ett kontinuerligt arbete med klimatanpassning bör de transportpolitiska målen utökas med ett mål om anpassning av transportinfrastrukturen till ett förändrat klimat. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 4.5Anslag för förebyggande skydd mot naturolyckor föreslår ett anslag på 20092011 för investeringar för skydd mot naturolyckor med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar. Anslaget ligger på Försvarsdepartementets budget och kommer att handhas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Anslaget är fördelat med och respektive 2011. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. De åtgärder som skulle finansieras med det nya investeringsanslaget är först och främst åtgärder för att förhindra översvämning av och . Länsstyrelserna bör fungera som uppsamlande instans för eventuella projekt och förmedlare av förslag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få i uppdrag att efter samråd med SGI, och Kommuner och Landsting ta fram kriterier för anslaget för att skrivas in i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps regleringsbrev. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Följande bör ingå i kriterierna: Erosion bör inkluderas. Statsbidrag bör inte utgå till åtgärder för att skydda byggnad som är byggd . Innan ansökan beviljas ska även ansvaret för underhåll av den anläggning som ansökan avser vara klarlagd. En mall för beräkning av vinster för kommunen av att ny bebyggelse möjliggörs bör tas fram. Klimatförändringar ska beaktas vid behovsbedömningen och utformningen av åtgärderna. Åtgärderna bör finansieras gemensamt av staten och de aktörer som drar nytta av åtgärderna, såsom kommuner och företag. Ansvar för genomförande bör läggas på lämplig myndighet eller annan instans beroende på åtgärdernas karaktär. För att kunna bedöma kostnaderna för åtgärder i krävs fördjupade undersökningar, som i sig beräknas kosta . Att borra en ny tunnel till uppskattas kosta 3,54,. Merkostnaden för att säkra mot ras och skred vid ökad avtappning har inte kunnat anges närmare än till ett spann mellan 1,7 och . För att öka avtappningen av behövs åtgärder för att öka utskovet genom sluss samt vid i . Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömer kostnaderna till sammanlagt , varav för åtgärder vid sluss. Åtgärderna vid , som kan genomföras relativt snart, bör prioriteras för att inte riskera en översvämning med stora konsekvenser i . Dessa behöver därför finansieras . Läget kring är brådskande. För krävs en ny avtappningskapacitet för vid () i samband med ombyggnation av Slussenområdet så att den totala avtappningskapaciteten där når . I den mån det är möjligt bör kapacitetshöjningar genomföras . i behöver en utökad tappningskapacitet med så att den totala avtappningskapaciteten når , behöver erosionsskyddas2. Därför bör regeringen ordna avvattningsmöjligheter för att minska riskerna vid översvämningar i och . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör ges i uppdrag att i samarbete med berörda intressenter undersöka möjligheten att ytterligare täta luckor, utskov och markpartier där vatten från strömmar ut för att undvika låga vattenstånd. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Vad gäller anger Klimat- och sårbarhetsutredningen att vattenhållningen behöver minska så att de högsta vattenstånden kan sänkas med minst . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ges ett övergripande ansvar för fortsatta utredningar kring ökade avtappningsmöjligheter från . Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. En förhandlingsman bör utses för att genomföra en förhandling kring finansieringen av ökat utskov genom sluss samt vid . Förhandling bör ske med kommunerna som ligger kring . Även intäkter genom offentlig-privat samverkan kan övervägas. Statens finansiering bör ske via det föreslagna anslaget för storskaliga förebyggande åtgärder. Avseende finansiering av åtgärder vid sluss bör även komma ifråga. Förhandlingsmannen ska föreslå en ordning för hur förhandlingens resultat ska säkerställas och genomföras. Då beslut fattats om långsiktig lösning för ökade avtappningsmöjligheter i bör en förhandlingsman utses. Förhandlingen ska resultera i ett förslag till finansiering av åtgärderna. Kostnaden bör delas mellan staten och de aktörer som drar nytta av åtgärden, såsom kommuner kring och samt innehavare av vattenrättigheter. Även intäkter genom offentlig-privat samverkan kan övervägas. För statens del av finansieringen bör det föreslagna anslaget komma ifråga. Förhandlingsmannen ska föreslå en ordning för hur förhandlingens resultat ska säkerställas och genomföras. 5Kommuners och länsstyrelsers ansvar 5.1Kommunala klimat- och sårbarhetsplaner Trots ökad sårbarhet fortsätter många kommuner att bevilja bygglov på tomter som riskerar att översvämmas. Kommunerna måste börja planera utifrån de kommande klimatförändringarna som att de arbetar för att minska klimatpåverkande utsläpp i kommunen. Vi föreslår därför att skärps med krav på att kommunerna ska upprätta klimat- och sårbarhetsplaner. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Kommunala klimat- och sårbarhetsplaner ska ta ett helhetsgrepp på klimatfrågan, både genom att titta på förebyggande åtgärder för att minska riskerna vid kommande klimatförändringar och genom att minska sin egen klimatpåverkan. Att kombinera dessa två aspekter lämpar sig väl eftersom det till stor del handlar om samhällsplanering, där man till exempel i nybyggnation av bostäder både kan planera för minskad klimatpåverkan och minskad sårbarhet. Många människor vill leva klimatvänligt. Men för att kunna göra det måste det finnas bra kollektivtrafik, säkra cykelvägar, klimatvänlig sopsortering och rimligt avstånd till närservice. Därför bör kommunerna också planera för hur de kan anpassa trafik, energiförsörjning, markplanering och annat som har betydelse för alstring av klimatgaser. Kommunerna i har ett planmonopol och kan förhindra externa köpcenter som slår undan benen för den dagligvaruhandel som behövs för den som inte vill ha långa inköpsresor. I Klimatstrategi för vägtransportsektor utpekas samhällsplanering för att skapa förutsättningar för minskat transportbehov som en av de långsiktigt viktigaste insatserna för att minska miljöpåverkan från vägtrafiken. Kommunerna kan via lokala trafikbestämmelser gynna kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik på den klimatpåverkande trafikens bekostnad. Kommunerna kan satsa på insamling av organiskt avfall och röta det till biogas som ersätter fossila bränslen. Förutom dessa uppräknade exempel finns det är mycket mer som kommuner kan göra om det finns politisk vilja till det. som kommunerna förbereder sig för de klimatförändringar som inte kan förhindras är det väsentligt att kraftigt minska den negativa klimatpåverkan som kommunen är ansvarig för. Det är delvis samma förvaltningar i kommunen som berörs och därför bör det vara rationellt att planera för minskad klimatpåverkan och minskad sårbarhet . Det är sannolikt också lättare att motivera kommuninvånare till ändrade resvanor och minskad klimatpåverkan i övrigt när de konkret ser följderna av den mänskligt orsakade växthuseffekten. Staten bör därför kräva av kommunerna att de inrättar klimat- och sårbarhetsplaner. Arbetet med klimat- och sårbarhetsplaner kommer att kräva resurser från kommunernas sida, som de kommuner som är proaktiva kommer att kunna sänka sina kostnader vid eventuella översvämningar, skred eller ras. Ett viktigt bidrag från staten är att de uppgifter som krävs för kommunernas klimat- och sårbarhetsplanering ska vara kostnadsfria för kommunerna. Enligt förslag till budget kommer och kommunernas arbete med en fysisk planering för att nå miljökvalitetsmålen att stärkas med . Detta arbete kan med fördel kombineras med en samlad plan för klimat och sårbarhet i kommunen. För att tydliggöra kommunens ansvar för förebyggande klimatarbete bör kommunens ansvar för detaljplaner och bygglov utökas till vad gäller skadeståndsansvar för översvämning, ras, skred och erosion gentemot enskilda och företag. Den utökade preskriptionstiden ska inte gälla retroaktivt. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 5.2Kostnadsfritt kunskapsunderlag till kommuner För att kommunerna ska kunna genomföra klimat- och sårbarhetsplaner ska de få stöd och information kostnadsfritt från berörda myndigheter för att utforma lokala klimat- och sårbarhetsplaner. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Det behövs för att kommunerna ska kunna göra releventa bedömningar och ta sitt ansvar för att minska klimatpåverkan i den fysiska planeringen. Framtida klimatförändringar och extrema vädersituationer måste nu tas in i planeringen. Nya planeringsbehov kommer framöver att ställa stora krav på kommuner som med begränsade resurser strävar efter att uppfylla befintliga lagar och mål. 5.3Samhällsplanering i ett förändrat klimat Översiktsplanens roll som styrande dokument måste stärkas om kommunerna ska kunna ta sitt ansvar att göra lokaliseringsval med klimathänsyn. I detaljplaner bör krav på säkerhetshöjande och skadeförebyggande åtgärder kunna anges för att förhindra eller minska risken för naturolyckor. Detta är även ett krav som förs fram av Kommuner och Landsting (SKL)3. bör få i uppdrag att göra en översyn av byggregler, BBR, och ändringsråd, BÄR, och anpassa dem till ett förändrat klimat. bör få i uppdrag att i samverkan med och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd för planering, lokalisering och höjdsättning av nybebyggelse inklusive VA-system med hänsyn till ökade risker för översvämning, ras, skred och erosion i ett förändrat klimat. bör få i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd angående åtgärder för skydd av befintlig bebyggelse mot översvämning, ras, skred och erosion samt vatteninträngning i avloppssystem. PBL bör kompletteras så att möjlighet ges att fastställa krav i detaljplanen på säkerhetshöjande och skadeförebyggande åtgärder för att förhindra eller minska risken för översvämningar, ras, skred och erosion, genom att exempelvis använda funktionsbaserade krav. Regeringen bör återkomma med förslag om detta till . PBL bör också kompletteras så att kommunen ges rätt att utföra åtgärder på annans mark som har stor betydelse för att skydda omgivande bebyggelse. Regeringen bör återkomma med förslag om detta till . Kommunerna kan ställa energikrav på bebyggelse vid exploatering när kommunen äger marken, men bara medverka till frivilliga avtal om energiprestanda på icke mark. Ökade möjligheter att föreskriva bättre energiprestanda och fjärrvärme behöver därför utvecklas. Ett annat sätt att minska sårbarheten är att ny bebyggelse anläggs med god marginal från strandkanter för att minska översvämningsrisken. Klimat- och sårbarhetsutredningen rekommenderar att nybyggnation kring under nivå cirka +47,tillsvidare ska undvikas. För gäller att nybyggnation kring under nivå +230 cm ska undvikas. Denna byggpolicy bör gälla till dess nya avtappningsmöjligheter finns tillgängliga4. Vi ser därför med oro på den uppluckring av strandskyddet som regeringen planerar att genomföra. Vad som krävs är ett stärkt strandskydd, både som skydd mot kommande klimatförändringar och för att säkra strandlinjerna från exploatering. Att stärka strandskyddet bör därför ingå i en samlad strategi för minskad sårbarhet inför kommande klimatförändringar. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Länsstyrelsernas rätt att upphäva planer som strider mot strandskyddet måste stärkas. möjlighet att ge dispens från strandskyddet måste minska. Det ska vara mindre lätt att få dispens. För att uppnå detta krävs mer resurser till länsstyrelser att överklaga. Finansieringslösningar måste skapas som klargör hur samhället ska hantera extraordinära naturhändelser som medför svåra belastningar på samhället. Det måste också framgå hur kostnader för återuppbyggnad och efterarbete ska hanteras och vem som har huvudansvaret. Staten bör därför reglera kommuners katastrofersättning och specificera vilket ansvar kommunen har att förebygga skador samt vem som ansvarar för katastrofersättning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 5.6Klimatanpassningsdelegation i varje län Länsstyrelserna bör få en central roll i klimatanpassningen till klimatförändringar och samordna arbetet gentemot kommuner, näringsliv och regionala sektorsmyndigheter. Regionala analyser bör utföras i länen som underlag för planering, bland annat bör den långsiktiga vattenförsörjningen analyseras tillsammans med vattenmyndigheterna. En särskild klimatanpassningsdelegation bör inrättas i varje län med uppgift att stödja kommunernas insatser, bidra till kunskapsförsörjningen, sammanfatta, tillhandahålla, tolka och vidareförmedla information samt samordna, driva på och följa upp arbetet. Bland annat ingår att initiera bildandet av och stödja arbetet i älvgrupper. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 6.1Miljömålens påverkan av klimatförändringarna bör få i uppdrag att utvärdera och bedöma huruvida möjligheten att uppnå de miljömål vilka verket är ansvarigt för påverkas av klimatförändringarna dels inom de tidsperioder målen gäller, dels på samt huruvida miljömålen och delmålen är relevanta i ett föränderligt klimat. bör vid behov föreslå förändringar i målformuleringar och åtgärdsprogram. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör få i uppdrag att i samråd med SLU kartlägga olika ekosystems och arters känslighet för ett förändrat klimat med beaktande av markanvändningen samt därvid peka ut starkt klimatberoende arter, arter med särskilda krav på livsmiljö, nyckelarter, hotade arter regionalt i ansvarsarter för och föreslå åtgärder för skydd av dessa inklusive eventuella förändringar i habitatdirektivet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör få i uppdrag att tillsammans med och med utgångspunkt i olika ekosystems och arters klimatkänslighet utvärdera dagens skyddssystems effektivitet för skapandet av spridningskorridorer för ekosystem och arter i förändrat klimat, föreslå förändringar i regelverk, riktlinjer och stödsystem, t.ex. möjligheten att införa förstärkt skydd i produktionsskog, utvecklade skogsvårdsavtal, uppskalning av verksamheten med landskapsstrategier till regional, nationell eller gränsöverskridande skala. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 6.2Biologisk mångfald och våtmarker En viktig aspekt vid översvämningar är markens förmåga att infiltrera vatten för att få jämnare vattenflöden. Denna förmåga har successivt minskat i och med att våtmarker dikats ur och skogar kalhuggits. En strategi för att minska risken för översvämningar handlar därför om att stärka naturens förmåga att infiltrera vatten till exempel genom restaurering och varaktigt skydd av våtmarker. Detta borde även ingå som en del i miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. De kommunala klimat- och sårbarhetsplanerna bör innehålla en strategi för hur dammar, öppen dagvattenhantering och våtmarker, i kombination med minskad andel hårdgjord yta, ska kunna bidra till att öka markens infiltrationsförmåga i närheten av bebyggelse. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Miljömålet God bebyggd miljö bör kompletteras med ett delmål att den totala hårdgjorda ytan i tätort ska minska. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Vi föreslår att undersöker behoven av stärkta biologiska spridningskorridorer och andra åtgärder för att säkra den biologiska mångfalden vid kommande klimatförändringar. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Denna översyn ska även undersöka synergieffekter av till exempel våtmarksrestaureringar, som åtgärd för minskad risk för översvämningar. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Men det räcker inte att enbart stärka spridningskorridorer. Helt grundläggande är att det finns biotoper och livsmiljöer för hotade arter med varaktigt skydd. Vi utvecklar våra förslag inom detta område i en särskild motion om biologisk mångfald under allmänna motionstiden /09. I samband med att och stormsäkrar räls och vägar finns möjligheten att göra dessa till biologiska spridningskorridorer, som ett sätt att öka möjligheterna för arter som kommer att behöva förflytta sig på grund av klimatförändringarna. Båda dessa myndigheter bör få i uppdrag att stärka biologiska spridningskorridorer i detta syfte. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. , , , geologiska undersökning och berörda länsstyrelser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om bl.a. vattenresurser kan uppstå, främst längs kuster, samt inom sina verksamhetsområden peka ut riksintressen för turism, naturvård och friluftsliv. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Skogstillväxten i samband med klimatförändringarna kan komma att öka kraftigt. kan en ökad nederbörd och mindre tjälade marker komma att förändra möjligheterna att fortsätta med ett skogsbruk som . Ett sätt att öka skogens motståndskraft mot klimatförändringar är en ökad lövskogsinblandning som kan klara stormar bättre. Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag på hur man kan möta det förändrade klimatets direkta påverkan på skogsproduktionen och hur skogsbruket kan förbereda sig för detta. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 6.3Ökad konkurrens om markområden i fjällvärlden I samband med klimatförändringarna kan markområden i fjällvärlden utsättas för ökad konkurrens. , , och berörda länsstyrelser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om markområden i fjällvärlden kan uppstå samt inom sina ansvarsområden peka ut riksintressen för naturvård, turism, rennäring och friluftsliv. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 20 § skogsvårdslagen (1979:429) bör ändras så att skyldigheten till samråd inför avverkning utökas till hela renbetesområdet. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör verka för en översyn av samtliga EU:s rättsakter så att de dels inte hindrar anpassningsåtgärder, dels, där så är möjligt, främjar sådana åtgärder. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör verka för en översyn av EU:s naturvårdspolitik i syfte att öka fokus på klimatförändringarnas effekter vid skyddet av ekosystem och arter. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. bör verka för att EU fortsatt är aktivt i de internationella förhandlingarna kring anpassningsfrågor, för att genomföra anpassningsprojekt som också ger nytta för unionens grannländer och för att klimat och anpassning ges en framskjuten plats i EU:s biståndsarbete. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. 8Säkra samhällets grundläggande funktioner Behovet av att säkra dricksvattentäkter kommer att öka i samband med klimatförändringarna. Dricksvattenkvaliteten kan genom ett förändrat klimat påverkas av ökade humushalter och mikroorganismer, vilket kan öka behovet av reningstekniker. Detta bör samhället ha beredskap för. bör få samordningsansvaret för dricksvattenfrågorna på nationell nivå. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Detta inkluderar informationsinsatser, identifiering av forsknings- och utvecklingsbehov, behov av kontroll av råvatten m.m. 8.2Säkra telefoni och elledningar Tuffare krav på el och teleföretag krävs för att minimera riskerna vid till exempel stormar.