mot · GW02T373 · 2008-10-03 00:00:00 — Att bygga tunnelbana i stora städer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bygga vidare på tunnelbana för framkomlighetens, resenärernas och miljöns skull samt för minskad trängsel ovan jord. Det första embryot till nuvarande om man bortser från den spårförsedda ovanjordsbana som anlades i anslutning till att 1912 hade beslutat om att till kyrkogård avsätta det betydande markområde som är känt som var den tunnel under som invigdes . Banan trafikerades från början av spårvagnar som helt separerades från annan trafik och delvis gick i tunnel. Linjen hade tre stationer, , () och (). Utanför fanns stora T:n som markerade att spårvagnarna gick i tunnel. T:et omgavs av orden Tunnel och Banan. Efter att beslut hade träffats 1941 av invigdes . Linjen, benämnd gröna linjen, hade sträckningen SlussenHökarängen att det blev just denna linje som konverterades från spårvagn till tunnelbana hänger nära samman med att färdigställts och att under , då byggandet var mer sporadiskt är systematiskt, hade flera delsträckor gjorts planskilda från all annan trafik och därmed korsningsfria. omfattar tre linjer med sammanlagd längd om med totalt 101 stationer varav 100 är öppna. har därmed den 15:e längsta tunnelbanelängden i världen (2007). Däremot kan konstateras att tunnelbanebyggande pågår i uppskattningsvis 39 större städer eller metropoler i världen, varav på mer än 25 platser bara i . I har 30 delsträckor invigts . Men låt oss titta på de fem sist invigda delsträckorna: har alltså inte en meter tunnelbana byggts i . har regionen vuxit med ca 225000 människor. Trots detta är ungefär fyra av fem resor inom centrala en t-baneresa eller en bussresa under de stora förflyttningstiderna under vardagar. Det borde vara ännu högre siffor. Likväl är åtskilliga hundratusentals människor i bosatta så att t-banan i praktiken inte är något reellt alternativ till transport med egen bil. Detta är det grundläggande problemet i all diskussion om framkomlighet, ökad trängsel ovan jord för speciellt biltrafiken och miljöhänsynen. Tunnelbanan i måste fortsätta att byggas ut! Finansieringen är en nyckelfråga och här måste staten bidra på ett sätt som stimulerar , och andra kommuner samt det privata näringslivet att göra storsatsningar på området. Att det går att generera kapital bara långsiktighet i planeringen förekommer visas av byggnationen av den i viss del privatfinansierade . På tunnelbanans gröna linje, med sina 49 stationer, är antalet resande per arbetsdag i storleksordningen 500000; antalet resenärer överstiger 150miljoner. Linjen har fyra grenar och är . På tunnelbanans röda linje, med sina 36 stationer, är antalet resande per arbetsdag i storleksordningen 425000; antalet resenärer överstiger 130 miljoner. Också denna linje har fyra grenar två i norr, två i söder och är också den . På tunnelbanans blå linje, den nyaste med 20 stationer, är antalet resande per arbetsdag i storleksordningen 190000; antalet resenärer överstiger 60 miljoner. Denna linje har tre grenar två i nordväst, en i sydost och är . Enligt min mening föreligger ett akut behov att höja blicken från nuvarande miljö- och trängselproblem och diskutera hur ska fungera omkring 2050, en hyfsat överblickbar tid, lika långt framåt i tiden som 1966 ligger bakåt. Frågan är: Ska inte mer t-bana byggas i ? Svaret anses stå att finna i dels alternativens konkurrenskraft, dels kostnaden för nybyggnation. Det omvända måste också beaktas: Vad kostar det att inte bygga? Viss kan man inte vara i detta sammanhang men om t-banan inte byggs ut i utöver vad som skett kommer trängselproblemen att bli än tydligare, miljöproblemen allt större, regionen fungera sämre än den skulle behöva göras. Om inte annat bör tunnelbanan kraftigt byggas ut av miljöskäl. Jag avstår här från att framföra några specifika förslag om bansträckningar utan nöjer mig med att påtala hur områden som , , , , , , och andra gärna t.ex. i norr i kombination med omstigningsstationer till Roslagspilen eller (som slutar från !) eller i väster/söder till , eller stationer längs andra pendeltågssträckningar, som och skulle kunna betyda en revolution i resandet och dramatiskt öka framkomligheten på spår och göra kollektivtrafikåkandet mycket mer konkurrenskraftigt till den egna bilen.