mot · GV02N378 · 2008-08-01 00:00:00 — Kärnkraftsavveckling för ökad trygghet och tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att ytterligare en kärnkraftsreaktor tas ur drift. tillkännager för regeringen sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda avvecklingen av återstående reaktorer . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte tillåta en effekthöjning av existerande reaktorer, ej heller att de uppdateras för ökad livslängd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samägandet av kärnkraftsreaktorer bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerhetsföreskrifterna ska gå att kontrollera och att sekretessen kring säkerhetskraven bör hävas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de lokala säkerhetsnämnderna måste ha representanter från alla partier med fullmäktigeplats inom kommunen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de lokala säkerhetsnämnderna ska ha revisorer som granskar den ekonomiska verksamheten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skadeståndsskyldigheten vid en kärnkraftsolycka ska höjas till 100 miljarder kronor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inte ska ge tillstånd till uranbrytning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att Euratomfördraget upphävs så att klyvbart material inte betraktas som gemensam EU-egendom. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att arbetet i Helcom även ska omfatta initiativ om minskning av den radioaktiva nedsmutsningen av Östersjön.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU ska avveckla forskningen inom kärnteknik. 1 Yrkandena 58 hänvisade till FöU. 2 Yrkande 11 hänvisat till MJU. vill avveckla kärnkraften. Till skillnad från regeringsförespråkare vill vi inte acceptera några ytterligare effekthöjningar i befintliga reaktorer, ej heller planering av nya reaktorer. Vi vill ha en successiv utfasning av kärnkraften som kan ersättas med energieffektivisering och förnybar energi i enlighet med vår motion 2007/07:N378 Rättvis energiomställning. Därmed undanröjs på kort sikt det allvarligaste hotet mot vår framtida välfärd och hälsa. En politik i linje med folkomröstningen om kärnkraft . Kärnkraften är inte säker. Allt ifrån uranbrytningen via driften av reaktorerna till slutförvar av det högaktiva avfallet medför stora risker. Detta har med oönskad tydlighet bekräftats i med flera allvarliga tillbud, inte minst vid Forsmark det gångna året. Kärnkraftsreaktorer är dessutom potentiella mål för terrorattacker. Vi vet också att ett antal reaktorer är byggda med föråldrad teknik. Varje ytterligare effekthöjande investering i de kvarvarande reaktorerna, vilket näringsministern öppnar för, innebär mindre resurser och sämre lönsamhet för hållbar energiproduktion från vindkraft och kraftvärme. Det innebär också att befintliga reaktorer kommer att vara i drift långt utöver den driftslängd de är byggda för. funktionstid nämns bland regeringsförespråkare, vilket är långt över den ursprungligen planerade. Det ser vi som mycket allvarligt. Kärnkraften är inte klimatneutral, då två tredjedelar av energin pumpas ut som varmvatten i våra hav och höjer temperaturen. Avveckling av kärnkraften nödvändig och möjlig anser att kärnkraften ska avvecklas i en jämn takt. Två reaktorer är redan avvecklade och de återstående tio ska tas ur drift . Detta kan ske genom en kraftfull energieffektivisering och en utbyggnad av hållbar-el-produktion med vindkraft och bioenergi/fjärrvärme. Med utgångspunkt i mål och förslag till handlingsplaner inom energipolitiken, som redovisas i vår motion 2007/08:N378 kan elbalans utvecklas enligt nedan. 61,20* Kärnkraft (2025) *var ett torrår. Bostäder, service m.m. energiförslag skapar förutsättningar för att avveckla kärnkraften inom snar framtid. Regeringens kärnkraftsvänliga politik å andra sidan leder, enligt , till ett elöverskott , motsvarande 34 reaktorer. Ett överskott som kraftigt kommer att försämra incitamenten till såväl energieffektivisering som utbyggnad av hållbar elproduktion med bl.a. vindkraft. En utredning bör tillsättas för att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att ytterligare en kärnkraftsreaktor tas ur drift . Detta bör begära hos regeringen. En utredning bör också genomföras så att de återstående reaktorerna kan tas ur drift fram . Detta bör begära hos regeringen. Uppgradering av befintliga kärnkraftverk För flertalet av de svenska reaktorerna finns det planer på att höja effekten. Regeringen har uttalat sig positivt om effekthöjningar i befintliga kärnkraftverk. Effekthöjningar i gamla reaktorer bygger på att man kopplar samman nya och gamla delsystem/komponenter, som ett lapptäcke. Effekthöjningar betyder att vattnet måste pumpas runt fortare i systemen, vilket leder till ökat slitage. Mer strålning inne i reaktorhärden ger ökad materialförsprödning och ökar olycksrisken. En förutsättning för att effekthöjningar skall bli lönsamma är att de nygamla reaktorerna ges en livslängd, som vida överskrider de ursprungliga reaktorernas planerade livslängd. Detta ökar sannolikheten för åldersrelaterade problem, bristande säkerhet och allvarliga olyckor. Mer effekt betyder också snabbare olycksförlopp och att större krav måste ställas på säkerhetssystemen. kan inte acceptera en effekthöjning av existerande reaktorer, ej heller att de uppdateras för ökad livslängd. Detta bör ges regeringen till känna. Färre, inte fler, kärnkraftsägare i har ägandet av kärnkraftverken diskuterats på olika sätt. Det har handlat om dels att samägandet i kärnkraften minskar konkurrensen, dels att utvidga ägandet med intressenter för svensk basindustri. Ur konkurrenssynpunkt är samägandet av kärnkraftsreaktorerna problematiskt. En översyn av ägandet bör ske, så att ingen kan misstänka företagen för att reglera produktionen i syfte att hålla uppe elpriset . Detta bör ges regeringen till känna. Kärnkraftssäkerheten skall inte vara hemlig Påståendet att svensk kärnkraft är säkrast i världen är falskt. Antalet incidenter i svenska reaktorer är fler än i många andra länder. Inom svenska kärnkraftverk har skett över 7 000 avvikelser från normal drift. Forsmarksreaktorn var nära en härdsmälta, när flera säkerhetssystem bröt samman. Kärnkraftsproduktionen balanserar på gränsen till en mycket allvarlig olycka. Det pågår utredningar om säkerheten bl.a. av som kan leda till att säkerhetskraven och säkerhetsorganisationen ses över. Men hemlighetsmakeriet rörande kärnkraftssäkerheten gagnar bara företagen, och allmänheten fråntas möjligheten att få kunskap om riskerna. anser att säkerhetsföreskrifterna skall gå att kontrollera och att sekretessen kring säkerhetskraven bryts. Detta bör ges regeringen till känna. De av staten finansierade lokala säkerhetsnämnderna i kärnkraftskommunerna har bl.a. till uppgift att inhämta information om det säkerhets- och strålskyddsarbete som har utförts eller planeras vid en anläggning och ställa samman material för att informera allmänheten om detta arbete. På grund av sekretess och andra omständigheter sker detta inte i alla nämnder. anser att nämnderna måste ha representanter från alla partier med fullmäktigeplats inom kommunen. Detta bör ges regeringen till känna. Det vore bra om kunde göra en utvärdering av verksamheten och vid behov ge förslag på åtgärder. Det är också önskvärt att nämndernas ekonomiska redovisning granskas av revisorer, vilket inte är fallet . Detta bör ges regeringen till känna. Kärnkraftsolyckor inträffar sällan, men kan få oerhörda konsekvenser om och när de inträffar. Även om staten inte direkt äger kärnkraften har staten påtagit sig ansvaret vid större olyckor. anser att det inte är statens uppgift att på detta sätt subventionera kärnkraftsproduktionens olyckskostnader. Därför bör skadeståndsskyldigheten uppgå till ett betydligt högre belopp för ägarna än . vill att skadeståndsskyldigheten vid en kärnkraftsolycka höjs till så att ägarna tar sitt fulla ansvar. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaring av kärnkraftens restprodukter Låg- och medelradioaktivt avfall i Forsmark läckte för sedan tio gånger mer radioaktivtet än normalt. Trots experternas varningar när lagret projekterades har behållare med radioaktivt material rostat sönder. Detta trots löften om att de skulle hålla . Det bådar inte gott inför bygget av det lager för högaktivt utbränt kärnbränsle, som står på tur att byggas. Där måste man kunna lita på säkerheten inte bara hundratals utan tusentals år framåt i tiden. avser att återkomma i denna fråga i samband med att en utredning redovisas. Uran är ett metalliskt grundämne som finns naturligt i jordskorpan. De största tillgångarna av kommersiellt uran finns i , , och . När uranet i uranmalm naturligt sönderfaller bildas sönderfallsprodukter där slutprodukten är stabilt bly. I kedjan av sönderfall bildas radium som utgör huvuddelen av strålningen från uranmalm. Restprodukter från uranbrytning innehåller radium och andra sönderfallsprodukter och avger radongas. Brytningen ger utsläpp av tungmetaller samt svårhanterliga avfallsproblem. Hälso- och miljöriskerna vid uranbrytning är mycket stora och skadar både gruvarbetare och lokalbefolkning. Uran finns i stora delar av vår berggrund. Den största mängden uran finns i alunskiffrar i , , , och . Uranhalten alunsskiffer är högst i ett område i Billingen-Falbygden i , ca /ton. Urbergsmalmerna i har lokala förekomster med /ton eller mer. Uran i urberg finns huvudsakligen i södra och mellersta . Radon i bostäder från naturlig markstrålning och så kallad blå lättbetong, tillverkad av uranhaltig alunskiffer, uppskattas förorsaka 100 fall av lungcancer i . I producerades uran i i . Det utvanns då som en biprodukt av oljeutvinningen ur alunskiffer. utvanns uran i ett alunskifferområde i . Verksamheten pågick innan den sedan lades ned på grund av olönsamhet och miljöskäl. I prospekterar internationella företag efter uran på ett 20-tal platser från till . Det har än så länge inte givits något tillstånd för brytning i . Anläggningar för brytning av uranhaltigt material skall tillåtlighetsprövas av regeringen enligt . Då priserna på uran stigit kraftigt och regeringspartier förespråkar en framtida utbyggnad av kärnkraften ser vi med oro på framtida tillåtlighetsprövningar för uranbrytning. Att påbörja en miljöfarlig uranbrytning för att försörja kärnkraftsindustrin, som måste avvecklas, är ett misstag. Vi anser att regeringen inte skall ge tillstånd för uranbrytning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uran i skall inte ägas av EU Grundprincipen är att rätten till naturtillgångar beslutas nationellt inom EU. Enligt Euratomfördraget är dock allt klyvbart material gemensam EU-egendom. Medlemsländer, företag eller personer som producerat eller importerat materialet skall ha obegränsad rätt att utnyttja det men Euratomfördraget ger EU företrädesrätt. Fördraget skrevs när man förväntade sig en kommande brist på uran. Euratomsförespråkare försvarar texten med att det i praktiken ändå aldrig har kommit till användning. Det finns enligt en uppenbar risk att vi i enlighet med fördraget kan tvingas bidra med uran till europeiska kärnkraftverk och kärnvapen. Men även högaktivt kärnkraftsavfall kan betecknas som klyvbart material. Därmed kan EU exempelvis bestämma att allt högaktivt avfall från EU skall lagras i den säkra svenska berggrunden, vilket helt strider mot principen att varje land skall ta hand om sitt eget avfall. Vi anser att Euratomfördraget är föråldrat och att det ska upphävas. De delar i Euratomfördraget som handlar om säkerhet, nedmontering och slutförvaring av kärnkraftsavfall kan föras över till andra fördrag. Regeringen skall i förhandlingar verka för att Euratomfördraget upphävs så att klyvbart material inte betraktas som gemensam EU-egendom. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kärnkraften ett hot mot , vårt gemensamma innanhav, utsätts för hård miljömässig påfrestning. har man mest uppmärksammat utsläpp av tungmetaller, kemikalier och den övergödning som skapar syrebrist och därigenom hotar livet under vattenytan. Men till detta kommer också ett allt kraftigare radioaktivt hot. Enligt uppgifter från de danska experterna på radioaktivitet vid Risölaboratoriet är det de svenska nukleära anläggningarna, som ger det största bidraget till kollektivdoserna till befolkningen runt . Förtäring av fisk är den främsta orsaken till att människor får i sig radioaktivitet, den står för , medan andra källor står för övriga 6 procent1. Uppgifter från Helcom visar att halterna av cesium-137 i ställvis ökat och in . I finns många hamnar för transport av färskt kärnbränsle, medelaktivt avfall och utbränt högaktivt bränsle. Förutom de normala utsläpp som löpande ackumuleras, förekommer det upprepade extraordinära utsläpp, som det från SFR-lagret i Forsmark. skall verka för att arbetet i Helcom även skall omfatta initiativ om minskning av den radioaktiva nedsmutsning av som sker kontinuerligt och som hotar att öka . Detta bör ges regeringen till känna. I Europeiska rådets slutsatser kring forskning säger man att det finns behov av att stärka energiforskningen för att öka konkurrenskraften för hållbar energi och framför allt för förnybara energislag. Men fortfarande går en helt dominerande del av energiforskninganslaget inom EU till kärnteknik och inte hållbar energiteknik. anser att regeringen bör verka för att EU skall avveckla forskningen inom kärnteknik, som inte avser säkerhet, nedmontering och slutförvaring av kärnkraftsavfall. Detta bör ges regeringen till känna. Modelling and Assessment of Doses skriven av . vid Risölaboratoriet.