mot · GW02T206 · 2008-09-18 00:00:00 — Även Klimatberedningen påpekar detta: För att skapa nödvändiga sanktionsmöjligheter bör när det gäller utsläpp av växthusgaser, på samma sätt som gäller hälsa och säkerhet, ges möjlighet att ändra en plan, det vill säga formellt upphäva, som inte fyller kriterierna i lagstiftningen.38 bör lägga till en ny punkt fem i 12 kap. 1§ så att ska pröva kommunens beslut rörande detaljplan eller områdesbestämmelse om det kan befaras att beslutet innebär att behovet av att minska utsläpp av växthusgaser inte tillgodoses. beslutar att ska ha rätt att upphäva eller ändra en plan som inte leder till minskade utsläpp av växthusgaser genom att det i 12kap. 1§ (1987:10) tillförs en ny punkt 5 som ges följande lydelse: behovet av att minska utsläpp av växthusgaser inte tillgodoses. 7.2.4Bättre samordning mellan kommuner saknar en samordnad lagstiftning om regional utvecklingsplanering. Behovet av samordning mellan kommuner är därför stort. bör ges en starkare roll i samordningen genom ett tydligt mandat att initiera och driva samordningsfrågor samt tydligare bestämmelser om statlig kontroll och ingripande i de fall en lämplig mellankommunal samordning inte kommer till stånd. I samband med ovanstående förstärkningar av länsstyrelsernas roll i miljömålsarbetet krävs utökade resurser för länsstyrelsernas arbete. återkommer till detta i budgetmotionen . begär att regeringen återkommer med förslag till om hur kan ges en starkare roll för mellankommunal samordning i syfte att nå miljömålen. 7.2.5Klimatmålen in i trafikhuvudmannalagen Alla sektorer i samhället behöver arbeta med en minskad klimatpåverkan som övergripande mål. Det gäller inte minst de aktörer som arbetar med kollektivtrafik. Därför bör det övergripande uppdraget i trafikhuvudmannalagen vara att minska klimatpåverkan genom att maximera en övergång från bil till kollektivtrafik. begär att regeringen återkommer till med förslag om lagändring så att det övergripande uppdraget i trafikhuvudmannalagen blir att minska klimatpåverkan genom att maximera en övergång från bil till kollektivtrafik. 7.2.6Planer för minskad biltrafik För att få till stånd ett miljöanpassat transportsystem i städerna krävs ett målmedvetet arbete. I finns en särskild lagstiftning (Plan de Déplacements ) som innebär att tätorter över 100 000 invånare gör en plan för hur stadens transportbehov ska tillgodoses på ett miljöanpassat sätt. Lagtexten slår bland annat fast målsättningar om att begränsa biltrafiken, att utveckla kollektivtrafik och gång- och cykeltrafik samt att effektivisera varudistributionen i städerna. Lagstiftningen fastslår ett tvingande krav att myndigheterna på lokal nivå ska ta fram en mer genomarbetad och integrerad planering för att aktivt motverka de negativa effekterna av den ökande biltrafiken. Målvariabeln, en viss färdmedelsfördelning, är förhållandevis enkel att beskriva, kommunicera och följa upp. Planerna och lagstiftningen ger invånarna goda möjligheter att på ett systematiskt sätt ta ställning till hur stadens trafiksystem bör utformas på strategisk nivå, vilket är starkt normerande för hur det politiska systemet kan agera. 70 städer i måste upprätta sådana planer, och ytterligare 20 upprättar sådana planer trots att de inte är tillräckligt stora för att omfattas av lagen. De flesta större städer har investerat i spårvagnsnät som en del i att utveckla kollektivtrafiken och stadsmiljön, som ytan för biltrafiken begränsas. I kommer närmare två tredjedelar av den totala investeringsramen att användas för att förbättra kollektivtrafiken. Planerna resulterar inte bara i bättre miljö. Vinnare är även de som bor och vistas i staden mer friytor, mindre buller och avgaser, säkrare, mer hållbar stadsmiljö, högre livskvalitet och ökade förutsättningar för stadsutveckling. Men det är tveksamt om ens bilisterna fått det sämre de kan nu vara säkra på att komma fram när de måste köra bil till centrum och har fått goda alternativ för dagliga resor utan köer. anser att ett obligatoriskt krav på stadsmiljöplan för minskad biltrafik, i likhet med den franska utformningen, ska lagstadgas för större kommuner. Det kan med fördel användas i planeringen för utbyggnad av spårvagnsnät och utveckling av stadsmiljön. Planen bör kombineras med en samlad klimat- och sårbarhetsplan som anser bör vara obligatorisk i alla kommuner. begär att regeringen återkommer till med förslag på att större tätorter ska göra en plan för hur stadens transportbehov ska kunna tillgodoses på ett miljöanpassat sätt, med övergripande mål om att begränsa biltrafiken. 7.2.7Bussfiler istället för parkeringsplatser Kollektivtrafiken behöver prioriteras framför bilen för att minska klimatpåverkan från trafiken. Vi vill prioritera bussen framför bilen. Alla gator i städer som är eller bredare ska ha en bussfil, för att kollektivtrafiken ska flyta och bli tillförlitlig. Därför bör parkeringsplatser tas bort för att ge bussen företräde. Några andra exempel är att endast tillåta buss, utryckningsfordon och sjuktransporter i trånga miljöer, att införa kollektivtrafikkörfält och bussfiler vid nya vägbyggen eller signalprioriteringar för bussar i stadsmiljöer. Mer grönt ljus för bussen och rött ljus för bilen. Kollektivtrafiken bör ges företräde framför bilen i fysisk planlagstiftning, inte minst vid byggande av hållplatser och terminaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utforma rekommendationer för bussfiler på vägar och gator bredare än i stadsplanelagt område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utforma bussfiler på vägar bredare än i det statliga vägnätet. begär att regeringen återkommer till med förslag om hur kollektivtrafiken kan ges företräde framför bilen i fysisk planlagstiftning. 7.2.8Prioritera kollektivtrafiken framför bilen Förmåner och subventioner för miljöbilar kan i vissa fall leda till konkurrens med kollektivtrafiken, cykel och gång, till exempel genom undantag från trängselskatt och olika kommunala parkeringsförmåner. En översyn av dessa förmåner bör göras så att kollektivtrafiken prioriteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av förmåner till miljöbilar för att säkerställa att kollektivtrafiken prioriteras i första hand. 7.2.9Hållplatsnorm för kollektivtrafik och maximinorm för bilparkering Bilen är fortfarande norm i bostadsbyggandet. När nya bostäder byggs finns en parkeringsnorm som visar en nivå av parkeringsplatser per lägenhet. Motsvarande krav på tillgänglighet för kollektivtrafik eller cykelparkeringar finns inte. Bilparkeringsplatser tar upp stora ytor, till exempel tar en enda parkerad bil upp en yta stor nog att rymma ett normalt studentrum eller minst tio parkerade cyklar.39 Staten skapar förutsättningar för kommunernas detaljplanering i (PBL). är miljöstyrningen i PBL för svag. PBL behöver förtydligas så att kommuner får möjlighet att sätta maxtak för antalet parkeringsplatser i detaljplaner. Detta är inte bara relevant för ny etablering av bostäder, utan även för arbetsplatsparkering. Maxtaket bör kopplas till tillgängligheten i kollektivtrafiken ju bättre kollektivtrafik, desto lägre maxtak. Det ska också finnas en miniminorm för cykelparkeringar. Detta bör göras i samband med en större revidering av parkeringslagstiftningen, både i PBL och i annan lagstiftning, så att hållplatsnormer blir ett strategiskt planeringsverktyg. bör få i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas översikts- och detaljplanering utifrån detta perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån låga parkeringsnormer med maxtak. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån god tillgänglighet till kollektivtrafik. Felparkerade bilar kan vara att bekymmer i kollektivtrafiken, till exempel för framkomlighet för bussar. Enligt förslag från (SOU 2006:109) bör ett parkerat fordon få flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. Vi föreslår ytterligare en skärpning så att ett parkerat fordon får flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. föreslår även att öppna möjligheten för att under vissa särskilda förutsättningar använda mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul, så kallad klampning. begär att regeringen återkommer till med förslag om förändring i parkeringslagstiftningen så att ett felparkerat fordon får flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. begär att regeringen återkommer till med förslag om förändring i parkeringslagstiftningen så att en möjlighet införs att under vissa särskilda förutsättningar använda mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul, så kallad klampning. 7.2.11Krav på tydligare resepolicy hos statliga organisationer Staten är direkt eller genom statsägda bolag en betydande arbetsgivare. En respolicy som tydligt styr tjänste- och arbetsresor skulle därför ha en kännbar effekt på kollektivtrafiken. Krav på en tydlig, möjligen gemensam, respolicy som gynnar kollektivtrafiken för samtliga statliga myndigheter skulle vara en stark signal till omvärlden och kollektivtrafikbolagen. Samtliga arbetsgivare kan genom tydliga resepolicyer styra sina arbetsresor så att primärt kollektivtrafik används där så är möjligt. Det sker i viss mån men skulle kunna utvecklas i större utsträckning. Särskilt statliga myndigheter och bolag skulle kunna gå före och minska resandet genom ökad användning av till exempel videomöten och genom att i första hand använda kollektivtrafik för tjänsteresor. Vidare kan arbetsplatser i offentlig sektor främja nyttjandet av arbetspendling med kollektivtrafik genom att begränsa utbudet av parkeringsplatser, ge bidrag till kollektivtrafikkort samt genom att påverka att det finns lämpliga hållplatser och förbindelser för de egna anställda. Vi föreslår att en författningsbestämmelse införs, lämpligen i myndighetsförordningen (2007:515) om att förvaltningsmyndigheter under regeringen ska ha resepolicyer. I regleringsbrev och ägardirektiv till samtliga statliga myndigheter och bolag, där staten har en stor ägarandel, bör det anges att dessa ska ta fram och genomföra resepolicyer som tydligt gynnar kollektivtrafiknyttjande framför bil. Dolda subventioner till bilpendling, främst parkeringsplatser och tjänstebil ska tas bort. Även resor till och från arbetet ska omfattas av verksamheternas resepolicy. Både kommuner och privata företag bör uppmanas och stödjas till att införa liknande resepolicyer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ställa krav i regleringsbrev och ägardirektiv till samtliga statliga myndigheter, och bolag där staten har en stor ägarandel, att dessa ska ta fram och genomföra resepolicyer som tydligt gynnar kollektivtrafiknyttjande framför bil. 7.3.1Spårvagnar i större städer Stora satsningar på spårvägar, buss och pendeltåg i och mellan orter med fler än 50000 100 000 invånare är en av de viktigaste åtgärderna för att fördubbla kollektivtrafikens andel. Spårvagnen är attraktiv, bekväm och energisnål. I många städer runtom i satsas offensivt på spårvagnar, vilket lett till stora framgångar både i ökat kollektivtrafikresande och i minskad klimatpåverkan. Spårvägen i är starkt knuten till staden, politiker och stadsplaneringen. Det finns både starka politiker och en folkvilja att minska biltrafik. Det går att agera snabbt om den politiska viljan finns. I i , som har mer än en miljon invånare, klarade man processen från beslut till färdigbyggt spår, på mindre än . I byggdes fyra spårvagnslinjer . Vi borde inte vara sämre . För att få till stånd en utbyggnad av spårvägar i ett tiotal av största städer föreslår vi ett statligt bidrag för delfinansiering av spårvägsutbyggnad. föreslår ett statsbidrag på i storleksordningen år 20082023 som delfinansiering för investeringar i spårvagnsnät. Denna summa beräknas täcka de mest prioriterade projekten i de större städerna. Detta innebär en kraftig uppräkning av statsbidragen till byggande av spårvägar i större städer, från 7 till 20 miljarder, det vill säga en uppräkning med . Vi återkommer med mer exakta siffror i budgetmotionen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett öronmärkt anslag för spårvägstrafik i stora städer. ska prioritera olika projekt efter största klimatnytta med en rimlig regional fördelning. Regionerna/kommunerna ska göra de kollektivtrafikförsörjningsplaner där spårtrafiken ingår. För att få statsbidrag bör det finnas en trovärdig plan för hur kollektivtrafikandelen ska öka på biltrafikens bekostnad. Kommunerna ska med denna utgångspunkt göra en plan för spårvägsutbyggnaden i en samlad strategi för att minska klimatpåverkan från trafiken. upplägg med lokala transportplaner som grund för tilldelning av nationella investeringsmedel kan vara en förebild i sammanhanget. Vilka verktyg som kommunerna använder för att begränsa bilismen trängselskatt, p-avgifter, minskat antal parkeringsplatser, bilfria områden, fysiska hinder etc. bör beslutas lokalt. Ramarna i tabellen ovan ska ses som indikativa och kan justeras något beroende på hur intressanta projekten är som söks från respektive region. beräknar att det finns underlag för att etablera spårvägstrafik i ett tiotal större svenska städer . I städer med över 100000 invånare finns i allmänhet potential. bör få ett utpekat huvudansvar för att det anläggs lokal spårtrafik, i samverkan med regionala och lokala aktörer. I sektorsuppgiften ska ingå att vara ett nationellt för lokal och regional spårtrafik i större städer. ska aktivt inspirera städer att anlägga sådan spårtrafik, bidra med forskning, rådgivning och stöttning till städer som har planer på att anlägga spår och fördela statsbidrag till sådana projekt, både för anläggande av spår och för vagnmaterial. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett utpekat huvudansvar för att det anläggs lokal spårtrafik, i samverkan med regionala och lokala aktörer. 7.3.3Statsbidrag till tåg och spårvagnar föreslår en utökning av ramen för statsbidrag till rullande materiel, det vill säga tåg- och spårvagnar, 20082023 från i motionen 2007 till i storleksordningen . Utökningen är en följd av satsningen på byggande av nya spårvägar, som också kräver högre bidrag till anskaffande av rullande materiel. I partimotionen 2007/08:T545 kräver att bidraget till regionala spårfordon utvidgas till att gälla alla spårfordon i kollektivtrafiken. Utvidgningen gäller således både i förhållande till spårvagnar och tåg för interregionalt bruk. Biljettprisskillnader mellan regionala tåg och SJ har framför allt sin grund i att regional trafik har halva fordonskostnaden betald av statsbidrag och att kollektivtrafiken har ett bidrag på i genomsnitt från regionen eller som SJ kör utan statsbidrag och har ett utdelningskrav. En annan skillnad är att regionaltågtrafikens främste konkurrent biltrafiken har olika sorters miljörelaterad beskattning, om än för låga enligt uppfattning, medan X2000:s främsta konkurrent flyget inte har någon miljöskatt alls. Givetvis vore det klimatmässigt och statsfinansiellt bästa att fullt ut beskatta flyget i relation till sin klimat- och miljöpåverkan, men i väntan på att så blir fallet kan det finnas logik med ett investeringsstöd till tåg- och spårvagnar. begär att regeringen återkommer till med förslag om att höja anslagen för tåg- och spårvagnar, s.k. rullande materiel. 7.3.4Vägverket behöver prioritera kollektivtrafiken anser att sektorsansvar för kollektivtrafiken behöver preciseras. Där bör tydligt anges att uppdraget är att öka kollektivtrafikens andel i transportsystemet med årliga redovisningskrav om måluppfyllelse. För att nå målet föreslår vi att i storleksordningen öronmärks för kollektivtrafiken i infrastrukturåtgärder. Vi återkommer med fler detaljer i budgetmotionen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör precisera sektorsansvar för kollektivtrafiken, med uppdraget att öka kollektivtrafikens andel i transportsystemet och årliga redovisningskrav om måluppfyllelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett öronmärkt anslag för infrastrukturåtgärder för kollektivtrafiken. Systemet för statsbidrag till kollektivtrafik behöver bli mer flexibelt och mindre låst till infrastrukturinvesteringar, så att de åtgärder som är effektivast för att minska biltrafiken prioriteras. Det ska till exempel kunna delfinansiera realtidssystem som gör kollektivtrafiken mer tillgänglig och attraktiv. Den kollektivtrafik som är effektivast för att minska biltrafiken ska prioriteras. begär att regeringen återkommer med förslag till om att revidera systemet för statsbidrag till kollektivtrafik för att bli mer flexibelt och mindre låst till infrastrukturinvesteringar. 7.3.5Anropsstyrd trafik och bättre samordning Genom anropsstyrd trafik och andra lösningar som gör kollektivtrafiken mer flexibel kan kollektivtrafiken vara ett realistiskt alternativ till bilen även på landsbygden. Bättre samordning mellan skolskjutsar, färdtjänst och kollektivtrafik är ännu ett sätt. begär att regeringen ser över trafikhuvudmannalagen och återkommer med förslag om hur anropsstyrd trafik och andra lösningar som gör kollektivtrafiken mer flexibel kan uppmuntras, i synnerhet på landsbygden. Trots att klimatpåverkan från kollektivtrafiken redan är låg kan den minska ytterligare. En differentierad fordonsskatt för bussar som stimulerar energieffektiva och rena fordon är ett sätt att driva på denna utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en differentierad fordonsskatt för bussar som stimulerar energieffektiva och rena fordon, för att driva på minskad klimatpåverkan från busstrafiken. För att ytterligare minska miljöpåverkan från järnvägen bör vissa utpekade banavsnitt där det används diesel elektrifieras. Det skulle minska koldioxidutsläppen i järnvägssektorn med 50 procent40. Detta innebär inte att samtliga spår behöver elektrifieras, eller att alla spår som inte är elektrifierade bör läggas ned. I vissa lägen kan biogasdrivna lok vara en bättre lösning än elektrifiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att minska miljöpåverkan från järnvägen genom att vissa utpekade banavsnitt där det används diesel elektrifieras. En annan viktig faktor för att ytterligare minska klimatpåverkan från kollektivtrafiken är andelen förnybara drivmedel i bussflottan, till exempel biogas. Inte minst är en övergång till biogas viktig för att säkerställa en långsiktig avsättning för den producerade biogasen. Genom en övergång till biogas i bussflottan kan regionala producenter med säkerhet veta att det kommer att finnas en avsättning för stora volymer biogas. har en målsättning om en biogasproduktion på till 2015. För att utnyttja biogasens potential krävs bättre samordning och investeringar. Därför föreslår vi ett statligt biogassekretariat med uppgift att få till stånd minst hundra biogasfabriker i samt statligt stöd för att möjliggöra investeringar i biogas. Ett nationellt biogasprogram behöver tas fram, parallellt med biogasplaner på nivå. En annan viktig faktor är distribution. Det räcker inte bara att producera biogas, det måste också finnas en infrastruktur som gör det möjligt att distribuera den. ska det finnas minst en biogasmack i varje kommun. Vi utvecklar dessa förslag ytterligare i biogasmotion 2008/09:T206. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en nationell satsning på produktion och distribution av biogas, t.ex. genom nationellt biogassekretariat och nationellt biogasprogram. Att kombinera transportmedel med låg klimatpåverkan ska uppmuntras. Ett exempel är cykel och kollektivtrafik. För att underlätta en kombination av dessa två goda ting krävs en del investeringar i och kring kollektivtrafiken. Inte minst är det viktigt med bra och säkra cykelparkeringar vid större hållplatser. Att kunna transportera cykeln på bussen eller på tåget är ett annat sätt som underlättar användning av cykeln även för vidare transport till slutdestinationen. Därför bör regionbussar erbjuda möjligheten att transportera cykel, vilket redan görs i flera regioner, till exempel i Skånetrafiken. På pendeltåg, fjärrtåg och liknande bör möjligheten att ta med cykel erbjudas andra resenärer inte riskerar att trängas undan. begär att regeringen ser över trafikhuvudmannalagen och återkommer till med förslag om hur möjligheten att kombinera cykel med kollektivtrafik kan regleras optimalt ur ett klimatperspektiv. 7.3.8Gör flyget onödigt till 2020 har som målsättning att göra flyget onödigt , undantaget. En förutsättning för att tåget ska kunna ta över de resenärer som lämnar flyget är att den kapacitetsbrist som finns på järnvägen åtgärdas. Det handlar om dubbelspår, förbigångsspår, höghastighetsbanor och andra åtgärder som gör det möjligt att öka både person- och godstrafiken på spåren. kommer att utveckla denna del av politiken ytterligare i samband med höstens infrastrukturproposition. begär att regeringen återkommer till med en plan för att bygga ut järnvägsnätet så att inrikesflyget söder om , undantaget, blir onödigt . , PM Största minskningen av bränsleförbrukningen på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen, . , PM Största minskningen av bränsleförbrukningen på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen, . Strategi för minskat transportberoende, MVB 2006:2, s. 18. PM Största minskningen av bränsleförbrukning på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen . Miljöfördel bussen, , , s. 8. Miljöfördel bussen, , . Mer kollektivtrafik ger färre bilar, DN . i bilsnål samhällsplanering, , , s. 21. SLTF, Nio argument för kollektivtrafikens samhällsnytta. WHO:s MONICA-studie i . SLTF, Nio argument för kollektivtrafikens samhällsnytta. En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02, s. 49. En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02, s. 51. En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02, s. 51. En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02, s. 52. En studie om jämställdhet som förutsättning för hållbar utveckling, MVB 2007:02, s. 5253. , PM Största minskningen av bränsleförbrukningen på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen, . , PM Största minskningen av bränsleförbrukningen på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen, . Strategi för minskat transportberende, MVB 2006:2, s. 18. , Fordon 2007 tema miljö, s. 18, tabell 2.1. PM Största minskningen av bränsleförbrukning på nya bilar någonsin men trots detta ökar utsläppen . Miljöfördel bussen, , s. 6. vid seminariet Det går att ställa om den i . Muntlig uppgift från , , . framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 5. framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 5. , PM Subventioner av fossila bränslen, , s. 9 (med hänvisning till ), siffran togs fram då avdrag gjordes för kostnader , vilket nu är ändrat till . framåt Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, Underlagsrapport åtgärdsområde Beskattning/Regelverk, s. 7. Strategi för minskat transportberoende, Miljövårdsberedningens promemoria 2006:2, s. 75.