mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — kännetecknas av sjunkande sysselsättning och stigande arbetslöshet. De som står längst ifrån arbetsmarknaden är de som kommer att drabbas hårdast. Regeringen tar inte dessa problem på allvar. Vi menar att det nu behövs individanpassade effektiva åtgärder som leder till jobb. När varslen ökar så ökar behoven av utbildning för att möta lågkonjunkturen. finns stora krav på arbetskraften att klara snabba omställningar. Kunskaps- och utbildningskraven ökar och behoven av fortbildning är stora. Omvandlingstakten i ekonomin är hög och för att klara ett helt yrkesliv måste människor ha stora möjligheter att ställa om. Behoven av högutbildad arbetskraft kommer att fortsätta stiga. Trots den höga utbildningsnivån i finns brist på kompetens inom många yrken. Mycket tyder på att brist på utbildad arbetskraft kommer att vara en utmaning även framöver. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling. I en föränderlig värld behöver människor ständigt nya chanser att växa och utvecklas. De som står långt från arbetsmarknaden behöver utbildningsmöjligheter för att komma vidare. Kunskap är ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och säkerställa ett lands internationella konkurrenskraft. Även på står samhället inför stora utmaningar. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat- och miljöproblem och därmed trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framförallt spårbunden trafik, renovering och energieffektivisering inom bostadssektorn, utbyggnaden av förnybar energi och utvecklingen av ny miljöteknik är nödvändiga. Sammantaget ställer det här stora krav på samhället vad det gäller utbildning och kompetensutveckling. skapar det möjlighet att utveckla och svenska företag, och förutsättningarna för ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och nya jobb förbättras. De långsiktiga problemen på arbetsmarknaden behovet av utbildad arbetskraft och möjligheterna för människor att ställa om löses inte i grunden genom skattesänkningar utan genom satsningar på utbildning, forskning, större möjligheter till rörlighet på arbetsmarknaden, trygga försäkringar samt stöd och hjälp till dem som blir arbetslösa. Vi vill inrätta en kompetenskommission. Kommissionen ska, tillsammans med branschföreträdare, snabbt kartlägga utbildningsbehovet såväl nationellt som för varje län och region. Därefter ska ha mandat att köpa yrkesutbildningar från kommuner, högskolor, privata utbildningsföretag och andra utbildningsanordnare. Utbildningarna ska vara yrkesinriktade och ha en nära koppling till arbetslivet. De ska omfatta såväl gymnasial, eftergymnasial som högskolenivå. 9.1.1Stora behov av kompetensutveckling och utbildning Behoven av kompetensutveckling och utbildning är stora och växande. För individen handlar det om möjligheten att få arbete och för samhället om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. Arbetslösheten bland personer med förgymnasial utbildning är , bland personer med gymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning (siffror ). lämnar var fjärde gymnasieelev, 25000 elever, gymnasiet utan fullständigt slutbetyg. Detta visar på behoven av fortsatta satsningar på utbildning för att minska den svåra arbetslösheten. Invandring är en stor tillgång för . När människor söker sig hit skapas möjligheter till nya jobb och företag. växer med mångfald. Men för att ta tillvara denna tillgång behövs satsningar på utbildning. Sysselsättningsnivån för utrikesfödda är betydligt lägre än för dem som är födda i . invandrade 190000 personer, varav många behöver kompletterande grundskole- och/eller gymnasieutbildning. Åtgärder behövs för att stärka dessa personers ställning på arbetsmarknaden. Utbildning, praktik och ett fortsatt arbete med antidiskriminering är viktiga komponenter i detta arbete. Utöver detta behövs stora utbildningsinsatser för att möta kommande arbetskraftsbrist. Arbetsförmedlingen bedömer att det på kort sikt trots konjunkturavmattningen finns behov av yrkesutbildningar, eftersom åldersavgångarna kommer att nå den högsta nivån när det gäller 1940-talisternas utträde ur arbetslivet. Även på utbildas för få människor i förhållande till de långsiktiga behoven av arbetskraft. Detta gäller såväl utbildning på eftergymnasial nivå som på gymnasienivå, där underskotten på rätt utbildad personal inom industrin, transportsektorn, bygg- och anläggningsbranschen och vårdyrkena bedöms bli än större till följd av pensionsavgångarna. Inom högskoleutbildningarna kommer brist att uppstå främst inom hälso- och sjukvård, inom läraryrken, IT-specialister samt inom tekniska yrken. För att komma tillrätta med de stora behoven av utbildad arbetskraft på både lång och kort sikt samt för att möta konjunkturavmattningen föreslår vi följande insatser de kommande tre åren (tabell 3). Utbildning för arbete, ett gemensamt program mellan Socialdemokraterna och Ca 10 miljarder på tre år 2009: ca 20 000 utbildningsplatser 2010: ca 26 000 utbildningsplatser 2011: ca 27 000 utbildningsplatser Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktar sig till personer som sökt arbete är en effektiv åtgärd som uppvisat mycket goda resultat enligt IFAU:s utvärderingar38. Utbildningarna håller hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad av företag och på den lokala marknaden. Det kan till exempel handla om maskinförare, anläggningsarbetare och restaurangpersonal. påbörjade ungefär 14000 deltagare arbetsmarknadsutbildning. Detta var drygt 14000 färre än 2006. deltog 3700 personer i arbetsmarknadsutbildning39. För att motverka arbetskraftsbrist och för att skapa möjligheter för fler människor att få en vidareutbildning föreslår vi 9000 nya platser i yrkesutbildning och 10000 platser och 2011. Styckkostnad (kr/helår), Kostnad utöver regeringen (milj kr) Vuxenutbildning är en viktig möjlighet för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vi menar att det finns för få platser i vuxenutbildningen för dem som vill läsa in eller omskola sig inom gymnasieskolans yrkesprogram. Vuxenutbildningen ska ha något att erbjuda både för den som hoppade av gymnasiet och vill läsa in gymnasiekompetens och för den som har gått ett teoretiskt gymnasieprogram och sedan vill komplettera med mer yrkesspecifik utbildning för att få jobb. Neddragningarna av den kommunala vuxenutbildningen har varit omfattande. Regeringen backar , men först kommer antalet komvuxplatser att vara tillbaka nivå med nuvarande politik. Vi menar att det är fullständigt otillräckligt och föreslår 4 700 fler komvuxplatser än regeringen och 7 000 fler platser och 2011 varav 4500 yrkesvuxplatser. Styckkostnad (kr/helår), Kostnad utöver regeringen (milj kr) Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del i att förse företag med rätt utbildad arbetskraft och för individen en möjlighet att utbilda sig vidare efter gymnasiet. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) har också visat goda resultat när den utvärderats. har dock KY-utbildningarna fått uppleva ett vakuum på grund av regeringens märkliga hantering av den utredning som skulle se över de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Vi välkomnar den nya men menar att de som regeringen avsätter är helt otillräckligt för att möta människors behov och arbetsmarknadens efterfrågan. Vi vill satsa på 2500 fler platser och ytterligare medel för att nå 4500 platser och 2011. Styckkostnad (kr/helår), Kostnad utöver regeringen (milj kr) Regeringen har konsekvent dragit ner på antalet platser inom högskolan som de stora ungdomskullarna, födda , är på väg in i högskolesystemet. De årskullar som går ut gymnasiet kommer att ha betydligt svårare att få en plats på högskolan än vad som varit fallet tidigare. Vi vill ge fler chansen till högskoleutbildning. Vi föreslår att högskolan byggs ut med 3685 fler platser , 4418 platser och 6038 fler platser än regeringen. Kostnad utöver regeringen (milj kr) 9.1.6Högre kvalitet i högskolan Kvaliteten inom den högre utbildningen behöver höjas. har en omfattande utbyggnad av högskolorna skett och antalet studieplatser fördubblades mellan 1990 och 200640. Utbyggnaden har satt press på högskolan, och det är nu viktigt att också satsa på höjd kvalitet. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap, humaniora, juridik och teologi är resursbristen framträdande. Antalet studenter per lärare har ökat, och det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som per vecka41. Kvaliteten måste lyftas i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar, seminarier och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. Vi satsar därför på att höja kvaliteten i utbildningen. Medlen ska gå till att höja kvaliteten i utbildningen framförallt genom mer undervisning. Fördelat på samtliga studenter inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik så blir det per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna kan få 60 föreläsningar extra . Höjd kvalitet i högskolan Anslagshöjning: humaniora och samhällsvetenskap, teologi och juridik Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det, eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. Vi vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger poäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas. För försöksverksamheten tilldelas 50 miljoner, vilket motsvarar 10000 praktikplatser. fördelar sedan medel till de lärosäten som anmäler sitt intresse för att delta i försöksverksamheten. Lärosätena anordnar en fristående kurs tio veckors praktik som alla studenter som har minst 60 poäng i ett ämne har rätt att söka. Lärosätena har ansvar för kurserna, vilket innebär att de ska kontrollera kvaliteten och sköta administrationen så att studenterna får praktiken tillgodoräknad i form av akademiska poäng. 9.1.8Studenternas övergång mellan studier och arbete Att hitta första jobbet kan ofta vara problematiskt även för dem som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar ett eget kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. är första jobbet avgörande för det fortsatta yrkeslivet. Vi vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna och att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare, och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Vi föreslår därför att satsas för att lärosätena ska utveckla karriärcenter som ska stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Praktik högskolan/karriärcoachning ser företagande som en möjlighet att förverkliga idéer, bidra till samhällsutvecklingen och möjliggöra en kreativ och skapande sysselsättning. Vi anser därför att politiken aktivt ska skapa så goda förutsättningar som möjligt för människor som vill starta och driva egna företag. Ökat företagande kan skapa de nya varor och tjänster som är en förutsättning för att vi ska klara de stora omställningar som väntar . En aktiv företagarpolitik måste ha flera olika beståndsdelar. I första hand krävs ett gynnsamt samhällsklimat med sunda statsfinanser, bra infrastruktur och god tillgång på välutbildad arbetskraft. Samhället måste också organiseras på ett sådant sätt att företagsamhet och entreprenörskap uppmuntras istället för att motverkas. För att främja företagandet ytterligare föreslår en rad förändringar som bland annat rör regelförenkling och finansiering. 9.2.1Miljöteknik och miljödrivet näringsliv Den svenska miljöteknikbranschen växer snabbt och har potential att bli en dominerande verksamhetsgren inom svenskt näringsliv. Många aktörer på området är små och har därför till exempel svårt att komma ut på en internationell marknad. vill stärka miljötekniksektorn genom att ett branschprogram för miljöteknik utvecklas. I branschprogrammet ska näringslivet och de fackliga organisationerna samarbeta med att ta fram strategier för hur miljöteknikbranschen kan utvecklas och stödjas, för att få en mer framträdande ställning . I detta arbete är det viktigt att ha en bred inriktning på vilken teknik som ska stödjas, och fokus bör vara att rikta stödet mot de tekniker som har störst effekt i kampen mot klimatförändringarna. anslår därför 50 miljoner för detta ändamål. Väl så viktig som miljöteknik är miljödriven näringslivsutveckling. Ökande medvetenhet om miljöproblemen och ökande konkurrens om råvaror kommer att ge konkurrensfördelar till företag som kan tillhandahålla sina produkter och tjänster med ett minimum av miljöbelastning. En pådrivande och framsynt miljöpolitik är i sig ett bra stöd till framtida affärs- och exportframgångar. Både Swentec och har haft viktiga uppdrag att arbeta med miljödriven näringslivsutveckling, Swentec ur ett policyperspektiv och ur ett småföretagarperspektiv. Regeringen gör nu omfattande myndighetsförändringar på detta område. Vi menar att det är viktigt att både Swentec och det nya får fortsätta arbetet med miljödriven näringslivsutveckling. Det är viktigt att vi skapar så bra förutsättningar för företagande som möjligt. Ett problem som många företagare pekar på är mängden av regleringar, som upplevs som ett hinder i företagandet. Det har till och med myntats ett begrepp för det hela, regelkrånglet. , som förvandlas till , har uppskattat svenska företags kostnader för regelhantering till . Vi kan konstatera att målet om 25 procents minskad regelbörda till 2010 inte kommer att uppnås med den takt regeringen satt upp. anser att regelförenklingsarbetet är mycket viktigt och tillför resurser till berörda myndigheter för att påskynda arbete. För människor som har idéer som de vill omsätta i ett nytt företag är det ofta svårt att få ihop det första startkapitalet. Den privata finansieringssektorn kräver hög säkerhet. Kvinnor och personer med invandrarbakgrund har ofta svårare att få lån än andra grupper. finns en möjlighet att söka så kallade mikrolån genom . Vi menar att det statliga systemet för utgivning av mikrolån till den som vill utveckla sin företagsidé behöver utökas. Som ett led i en särskild satsning på personer med invandrarbakgrund bör staten öka sina medel till de redan befintliga systemen för förmedling av riskkapital. Mikrokrediterna bör administreras av som komplement till deras befintliga lån. Vi anslår för denna satsning. Forskning och utvecklingsverksamhet har blivit allt mer komplex och är förknippad med såväl stora kostnader som risker. Det innebär att det kan vara svårt för mindre företag att satsa på FoU. Under den förra mandatperioden sjösatte tillsammans med Socialdemokraterna och programmet Forska och väx med syfte att stärka och stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Programmet har varit mycket framgångsrikt och vill därför utöka programmet med ytterligare . Det nya tillskottet på ska riktas specifikt mot forskning med miljörelevans inom mindre företag, till exempel för att ta fram ny miljö- och energiteknik. Eftersom ansökningarna till programmet Forska och väx var mer än tio gånger så stort som de anslagna medlen ger tillskottet en välbehövlig ökning av småföretagens forskningsmöjligheter. Utöver detta föreslår vi också att en möjlighet till nedsatta socialavgifter för forskningsintensiva företag ska utredas (se vidare i avsnitt om skatter). 9.2.4Nedsatta arbetsgivaravgifter för små företag För att underlätta för småföretag att växa föreslår vi en nedsättning av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna för de minsta företagen. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgiften sätts ned på en maximal lönesumma av , vilket ger en maximal nedsättning för varje företag på (se tabell 4). Vi föreslår också att soloföretagare får en nedsättning så att de endast betalar ålderspensionsavgiften för den första anställda . För soloföretagaren innebär detta minskade kostnader för den första anställda med (beräknat på en månadslön på ). Nedsättning av arbetsgivaravgifterna upp till en lönesumma på maximalt 2,5 miljoner Total nedsättning/ månad 10Högre kvalitet i skolan Med grön utbildningspolitik står de studerande i centrum. Vår människosyn bygger på att alla människor i grunden är kunskapssökande, aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Vi tar tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens villkor. Alla ska garanteras likvärdig utbildning, men det betyder inte att utbildningen ska vara likformig. Eftersom barn är olika är det snarare så att mångfald är en förutsättning för likvärdighet. driver en politik för att främja det livslånga lärandet. Varje människa har rätt till utbildning, inte bara som ung, utan genom hela livet. Möjligheter för individen att ändra inriktning i livet, att vidareutveckla och vidareutbilda sig, måste finnas. Vi har alla olika förutsättningar och därför ska ha ett utbildningsväsende som ger många möjligheter. för en politik för nya livschanser. Den svenska skolan håller hög kvalitet men alltför många elever lämnar skolan med otillräckliga kunskaper. En av fyra elever som gick ut hade inte godkänt i alla ämnen och saknade behörighet att söka till gymnasieskolans ordinarie program. Alla elever måste få förutsättningar att nå kunskapsmålen. Stor mångfald, långtgående individualiserad undervisning och kompetenta lärare är nyckeln till en framgångsrik skola. Den borgerliga regeringen har haft fel fokus i sin utbildningspolitik. Feltolkningar, avsiktliga eller inte, av internationella jämförande undersökningar har legat till grund för regeringens politik. Följden har blivit att fokus har lagts på att lösa problem som kanske inte ens finns. Regeringen har lagt ner stor möda på att elever ska bli mer disciplinerade; förslag om ordningsbetyg, rätt att flytta mobbare och liknande har duggat tätt. Mindre fokus har legat på att förbättra undervisningen och göra den mer individualiserad. Till exempel har den nationella timplanen, som reglerar exakt hur många timmar varje elev ska studera varje ämne, fortfarande inte skrotats. Detta trots att den omfattande försöksverksamhet som pågår visat på mycket positiva resultat. Regeringen har också varit väldigt fokuserad på betyg, fler betygssteg ska införas och eleverna ska få betyg tidigare. Det finns inget stöd i forskningen för att dessa åtgärder skulle leda till bättre kunskapsresultat i skolan. I stället behövs tydligare och mer utförlig information till elever och föräldrar. I partimotionen En skola med kvalitet och mångfald presenterar en mängd förslag för att höja kvaliteten i skolan. Det handlar bland annat om att införa ett omdömessystem som ersätter dagens betygssystem och om att skärpa sanktionsmöjligheterna för , så att skolor som inte lever upp till kvalitetskravet riskerar böter om de inte åtgärdar bristerna i verksamheten. Här presenterar vi ytterligare satsningar för att stärka kvaliteten i i form av en kvalitetsmiljard (se tabell 5). Försöksverksamhet ämnesundervisning på modersmål Utvidgad rätt till modersmålsundervisning Kvalitetspott för pedagogisk utveckling (stöd till elever med sämre förutsättningar och individualisering av undervisning) Lärarlyft (av lönen) Lärarlyft obehöriga lärare 1000 platser och utbyggnad till 90 poäng 10.1.1Kvalitetspott för pedagogisk utveckling För att ge fler elever bättre förutsättningar för att nå kunskapsmålen i skolan vill vi inrätta en kvalitetspott för pedagogisk utveckling. Syftet är att lyfta de elever som har sämre förutsättningar och öka utbildningens kvalitet. Skolor ska kunna söka och få medel för att genomföra projekt, som syftar till att höja kvaliteten i undervisningen och i förlängningen leda till större måluppfyllelse. Inriktningen ska vara på nyskapande och innovativa pedagogiska projekt, och vi ser gärna att man tar avstamp i de behov som dokumenterats i elevernas individuella utvecklingsplaner. Olika typer av satsningar kan komma i fråga, men det ska vara ett tydligt formulerat projekt som är enkelt att utvärdera. Utvärderingarna är viktiga, inte bara för att de fungerar som ett kvitto på investeringen, utan också för att de gör det möjligt att sprida goda exempel. får i uppdrag att administrera projektet. Lärarnas kompetens har en avgörande betydelse för elevernas resultat i skolan. Engagerade och kompetenta lärare hjälper elever att utvecklas kunskapsmässigt och som människor. Det finns många duktiga lärare runt om i landet som gör ett bra jobb. Om de fick större möjlighet till inspirerande och kvalitativ fortbildning skulle de kunna bli ännu bättre och bli ännu mer motiverade. Det finns också lärare som saknar vissa kompetenser som de skulle behöva utveckla för att bli riktigt bra lärare. anser att lärarna måste uppmärksammas mer. Skolledningarna måste ställa höga krav på varje lärare, och lärarna måste få möjligheter att leva upp till dessa krav. Den borgerliga regeringen har gjort en satsning på fortbildning för lärare som de kallar Lärarlyftet. Det är en bra satsning som går ut på att lärare som vidareutbildar sig får en ersättning från staten som motsvarar av deras lön som de studerar. Det har dock visat sig att avhoppen från utbildningarna är ganska stora. En förklaring kan vara att många inte har sådana ekonomiska marginaler att de klarar ett inkomstbortfall på . Många av de som tar del av utbildningen är ensamstående kvinnor med barn. För att skapa bättre möjligheter för personer som inte har så stora ekonomiska marginaler att ta del av Lärarlyftet vill höja ersättningsgraden till av lönen. 10.1.3Ge obehöriga lärare möjlighet att bli behöriga Det finns många som undervisar i skolan som saknar formell lärarbehörighet. Många av dessa är duktiga personer som passar bra för läraryrket. tror vi att det kan vara aktuellt att öppna upp fler vägar till läraryrket i kombination med en bättre kvalitetssäkring. tycker att det är viktigt att lärare som saknar behörighet ges möjlighet att komplettera sin kunskap genom att läsa in det som de saknar för att bli behöriga lärare. Under förra mandatperioden fanns det en särskild lärarutbildning för obehöriga lärare, , som omfattade 90 poäng (tre terminers heltidsstudier). Den var utformad för yrkesverksamma som hade högskoleutbildning eller arbetslivserfarenhet i sådan omfattning att de behövde högst 90 poäng för att bli behöriga lärare. Utbildningen var mycket framgångsrik. Nuvarande regering valde att göra om utbildningen till en tillfällig satsning som man gav namnet , vidareutbildning av lärare, och kortade ner den till maximalt 60 poäng, vilket motsvarar två terminers heltidsstudier.