mot · GW02C279 · 2008-10-02 00:00:00 — 5Produktionsstöd för byggande av hyresrätter5 6Bostadsfondens konstruktion och kostnader6 9Utvecklande av den kooperativa hyresrätten10 9.1Underlättande åtgärder för den kooperativa hyresrätten11 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det dels bör tillkomma ca 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter, dels att ca 65000 bostäder bör renoveras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över och stärka hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden så att behovet av hyresbostäder kan tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda hur en statlig bostadsfond kan inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatsmarta hus s.k. passivhus och lågenergihus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus och om att även en- och tvåbostadshus ska byggas klimatsmart . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska inrättas ett nytt anslag med syfte att fungera som omställningsstöd för ökat byggande av s.k. passivhus och lågenergihus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att byggandet av studentbostäder ska ges samma villkor för ett permanent investeringsstöd som ordinära hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell samordnare kring frågor som rör kooperativa hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur tiden för en kooperativ hyresrättsförening att bli konstituerande kan förkortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det möjligt att låta den kooperativa hyresrätten bildas och vara vilande inför en försäljning av ett allmännyttigt bostadsföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen låter genomföra en översyn av dagens skatteregler, med syfte att undvika att den kooperativa hyresrätten enligt hyresmodellen missgynnas i förhållande till ägarmodellen, och återkommer till med förslag.1 begär att regeringen återkommer med förslag till ändring i lagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen om att reglera nivån för medlemsinsatsen och indexreglera upplåtelseinsatsen för en kooperativ hyresrätt. 1 Yrkande 10 hänvisat till SkU. Det är kris för hyresrätten. Efter att det statliga produktionsstödet till hyreslägenheter togs bort som räntebidragen började avvecklas minskade antalet påbörjade hyresrätter dramatiskt. Byggandet av hyreslägenheter har minskat kraftigt med jämfört med . Då påbörjades 5450 hyreslägenheter mot 2650 och 1770 hyreslägenheter . Hyreslägenheternas andel av alla påbörjade lägenheter i flerbostadshus (bostadsrätt och hyresrätt) har sjunkit från och . I de tre storstadskommunerna är hyresbyggandet extremt lågt. I påbörjades högt räknat 180 nya hyreslägenheter , knappt 100 i och i bara omkring 30 hyreslägenheter. Totalt har bostadsbyggandet (småhus, bostadsrätter och hyresrätter) minskat . Bristen på hyresbostäder är fortsatt stor på många håll. Antalet lediga hyreslägenheter minskade från ca 24000 till under 20000 . I 123 kommuner fanns högst lediga lägenheter i det kommunala beståndet. I bland annat storstadsregionerna rör det sig om 13. Exempelvis fanns i sammanlagt 10 lediga hyreslägenheter i det kommunala beståndet på 24000 bostäder. Samhället måste bära det övergripande ansvaret för att trygga bostadsförsörjningen samt motverka boendesegregation och hålla nere boendekostnaderna för vanligt folk. Denna syn på samhällsansvaret för bostadssektorn avspeglades också i inledningen av det tidigare målet för bostadspolitiken. Där framhölls att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. När majoritet röstade igenom ett nytt politiskt mål för bostadsfrågorna framhölls i stället bostadsmarknadens efterfrågan och utbud utan att någon koppling gjordes till de boendes ekonomiska förutsättningar. Denna omformulering speglar också den marknadsinriktning som bostadspolitiken haft sedan den borgerliga regeringen tillträdde och som fått påtagliga konsekvenser på olika områden. En av de allvarligaste konsekvenserna är att hyresrätten som upplåtelseform har missgynnats i olika avseenden och att de hushåll som önskar bo med hyresrätt fått allt svårare att hävda sin sak. Enligt kommer 636000 ungdomar att flytta hemifrån . Det skulle enligt föreningen behövas ytterligare 158000 bostäder (hyresrätter, bostadsrätter och egnahem) för att tillfredställa efterfrågan från 245000 2027-åringar som saknar men som behöver en egen bostad. Ungdomar efterfrågar billiga lägenheter då hälften av ungdomarna kan betala högst . Vi anser att såväl hyresrätten som äganderätten och bostadsrätten har sin givna plats på den svenska bostadsmarknaden. Samtliga dessa upplåtelseformer fyller viktiga behov för ett fungerande samhälle. Hyresrätten har emellertid i förhållande till de andra upplåtelseformerna flera påtagliga fördelar. Den kräver inte stora ekonomiska insatser för de boende, och den medger en hög grad av flexibilitet. Dessutom uppskattar många boende i hyresrätt den höga servicegrad som väl fungerande bostadsföretag erbjuder. Det är bl.a. mot denna bakgrund nödvändigt att ett tillräckligt utbud av hyresbostäder finns som ett av alternativen i samtliga kommuner. Det minskade nybyggandet av hyresrätter och utförsäljningen av allmännyttan riskerar tillsammans med förslagen i en ny statlig utredning (EU, allmännyttan och hyrorna, SOU 2008:38) att helt sänka hyresrätten som upplåtelseform. Utredningen föreslår införande av så kallad efterfrågestyrd hyra för att förkorta kötiderna. I praktiken skulle förslaget kunna innebära fördubblad hyra i vissa attraktiva områden. Enligt skulle drabbas värst och få hyreshöjningar på . Utredaren medger själv att det kan leda till att folk måste lämna sina hem. Attraktiva områden riskerar att i ännu högre utsträckning bli segregerade enklaver där endast höginkomsttagare kan bo. vill stärka hyresrätten. Det behövs en långsiktig satsning på nyproduktion av billiga och energisnåla bostäder. Vi föreslår att staten ska anta ett nationellt mål om att det ska byggas 40 000 bostäder varav minst hälften ska vara hyresrätter. Det skulle innebära att antalet nybyggda hyresrätter nästan fördubblades. bör sätta upp ett tydligt mål om att det dels bör tillkomma ca 40000 bostäder , av vilka hälften är hyresrätter, dels att ca 65000 bostäder bör renoveras . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser att hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden måste ses över och stärkas så att behovet av hyresbostäder kan tillgodoses. Det är angeläget att översynen av villkoren och förutsättningarna för hyresbostäder sker i samverkan med alla berörda aktörer. Av central betydelse är givetvis att hyressättningssystemet utformas på ett rättvist och ekonomiskt acceptabelt sätt. Vidare bör åtgärder vidtas för att hindra en omfattande utförsäljning av allmännyttans bostäder. Regeringen bör se över och stärka hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden så att behovet av hyresbostäder kan tillgodoses. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Läs mer om våra bostadspolitiska förslag i motionen En social bostadspolitik (2008/09:C300). De globala klimatförändringarna kräver att bostadssektorn miljöanpassas. Bostads- och servicesektorn står för av energianvändning och för av våra klimatpåverkande utsläpp. Trots att det finns teknik som möjliggör en lägre energiförbrukning sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. Detta innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser är högre än de hade behövt vara. Det svenska miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö anger att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler ska minska och i förhållande till användningen 1995. ska beroendet av fossila bränslen för energianvändningen i bebyggelsesektorn vara brutet. Enligt har energianvändningen minskat . Utvecklingen mot minskat beroende av fossila energikällor går bra och användningen har minskat med . Andelen av förnybara energislag har ökat . Det behövs emellertid ytterligare åtgärder för att målnivåerna ska uppfyllas . Klimatberedningens bedömning var att brister i marknadens funktionssätt hämmar insatser för energieffektivisering, och det gäller särskilt energianvändning i byggnader där olika aktörer bygger, förvaltar och använder byggnaderna. Styrmedlen för ökad energieffektivisering behöver skärpas inom bostadssektorn för att bidra till att långtgående klimatmål ska kunna nås. Nybyggnadskraven i byggreglerna bör utvärderas och skärpas successivt. Beredningen framhöll särskilt vikten av att det nu införs krav på energihushållning även vid ombyggnad i byggregler, som reglerna för hushållning med energi vid nybyggnation behöver skärpas stegvis. ser det som väldigt angeläget att klimatlyfta hela bostadssektorn och föreslår därför ett antal åtgärder i denna motion för att utvecklingen ska gå i den riktningen (se kap. 7). 5Produktionsstöd för byggande av hyresrätter var drivande då de tidigare produktionsstöden för hyresrätter infördes och även när de förlängdes till 2008. Tanken med avvecklingen av stöden var att systemet skulle komma att ersättas med ett jämförbart system som skulle garantera en fortsatt produktion av billiga hyresrätter. Tvärtemot detta har den borgerliga regeringen hunnit avskaffa de produktionsstöd som med avtrappningen av räntebidraget startade /07. Detta har skett utan att något nytt bostadsfinansieringssystem har presenteras. Behovet av ett nytt finansieringssystem och en mer permanent förändring av statens bostadsfinansieringsinsatser är angelägnare . Staten bör ge långsiktiga ekonomiska förutsättningar för bostadsbyggandet, och åtgärder som stimulerar nyproduktion och ombyggnation av framför allt hyresrätter är nödvändiga. Engagemanget måste visa på handlingskraft och långsiktighet om bostadsbyggandet ska ha möjlighet att etableras på en nivå som är godtagbar och stabil. Genom att i kvantitativa termer lägga fast antalet bostäder som bör produceras, liksom antalet som bör renoveras, ges ett tydligt uttryck för den höga ambition som krävs för att få till stånd ett bostadsbyggande i en tillräcklig omfattning. För att uppnå målet om 40000 nya bostäder , och 65000 helrenoverade lägenheter , föreslår att en statlig bostadsfond inrättas. Medel ur fonden ska utgå till fastighetsägarna i form av investeringsstöd för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Regeringen bör låta utreda hur en statlig bostadsfond kan inrättas utifrån de principer som anförs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Bostadsfondens konstruktion och kostnader Förslaget till systemet för bostadsfinansiering ligger vid sidan av statsbudgeten. Systemet ska tillföras ca , vilka ska användas till investeringsstöd för att subventionera byggandet av hyresbostäder. Lånen tas upp av med en avskrivningstid . Syftet med förslaget är att subventionera byggandet av hyreslägenheter genom att ge investeringsstöd till byggföretag som åtar sig att bygga hyreslägenheter på vissa i förväg angivna villkor. Investeringsstödet är tänkt att subventionera av nyproduktionskostnader samt ombyggnadsinvesteringar. De totala investeringsstöden får maximalt uppgå till 10miljarder kronor . Staten inrättar en särskild myndighet, ett boinstitut, som uppdrar åt () att sköta upplåningen till investeringsfonden. Alternativet är att () får detta uppdrag. /BKN står för kostnaderna för både räntor och amorteringar, men finansieras via anslag på statsbudgeten. Pengarna bokförs på ett separat konto i Riksgälden, och utbetalningarna av stöden ingår därmed inte bland de löpande utgifterna i statsbudgeten och påverkar således inte heller utgiftstaket. Dock ökar statens årliga upplåningsbehov med de 10miljarder kronorna, vilket får effekt på statens budgetsaldo, på statsskulden och på statens offentliga sparande. stiger statens löpande utgifter genom att räntor och amorteringar på lånen i RGK successivt kommer att belasta anslaget för bostadsinvesteringar i statsbudgeten. Kostnaderna för detta blir små , eftersom den totala skuldstocken då är relativt liten, men ökar successivt . har tagit hjälp av för att utforma och beräkna vad denna finansieringskonstruktion skulle kosta. Nedan presenteras ett räkneexempel för investeringskostnaderna. Kostnaderna för satsningen blir som högst , varpå kostnaderna åter sjunker. Även om inga nya lån tas upp efter kommer kostnaderna för räntor och amorteringar att fortsätta belasta anslaget under . I tabell 1, som bygger på den aktuella räntesatsen 4,, blir den sammanlagda ränte- och amorteringskostnaden 2010 och 2011. Kostnaden blir som störst (). Mot dessa kostnader ska ställas de sociala vinster som följer av minskad ekonomisk stress och minskad segregation, men också de svårberäknade men uppenbara samhällsekonomiska vinsterna av att öka den geografiska rörligheten och åtgärda trängseleffekterna i storstäder och på universitetsorter. Räntor och amorteringar betalas med eftersläpning, vilket alltså innebär att varken räntor eller amorteringar utgår . Den ackumulerade ökningen av statsskulden får man genom att addera den årliga ökningen av budgetunderskottet, vilket också framgår i tabellen. Statens budgetsaldo ökar dels på grund av kostnaderna för nyupplåningen (bruttoupplåning amortering) och dels på grund av kostnaderna för själva anslaget. Till detta kommer räntekostnaderna för det ökade budgetunderskottet året innan, vilka dock är av marginell betydelse. I exemplet ovan antas att systemet med bostadsfinansiering kommer i gång den 1januari . lånas alltså 10miljarder kronor minus amorteringarna på varje föregående års lån. Det innebär att den totala skuldstocken växer, men i avtagande takt. Via anslaget står staten för boinstitutets kostnader för både räntor och amorteringar på den utestående skulden, vilket innebär att statens utgifter ökar med boinstitutets årliga kostnader. Utöver dessa kostnader tillkommer institutets förvaltningskostnader som inte har tagits med här men som i sammanhanget dock bör kunna antas vara ganska marginella . /BKN:s kostnader år, 4,25%ränta, mdr kr. kostnad visar den sammanlagda ränte- och amorteringskostnaden Klimatsmarta hus s.k. passivhus och lågenergihus minskar energianvändningen med jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med i passivhus. Byggandet av klimatsmarta hus har visat sig vara ekonomiskt lönsamt för byggföretagen. De boende sparar genom minskade energikostnader. I och har klimatsmarta hus redan fått sitt kommersiella genombrott. har redan 10000 passivhus. EU arbetar med en ny byggnorm med passivhus som lägsta godtagbara standard som bedöms genomföras 2016. ser ingen anledning till att det ska byggas annat än klimatsmarta hus. Vi föreslår att klimatsmarta hus så kallade passivhus och lågenergihus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . ska även en- och tvåbostadshus byggas klimatsmart. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att berättigas stöd till nybyggande från den bostadsfond som vi föreslår ska inrättas måste husen följaktligen vara klimatsmarta. Det finns ett program för passivhus och lågenergihus som har till syfte att stödja kommersiella byggherrar som har ansvar för förnyelse av ett större fastighetsbestånd. Programmet för passivhus och lågenergihus är ett externt program för för hållbar energianvändning. Genom att få dessa att gå över till passivhusbyggande skapas ringar på vattnet till inspiration för hela branschen. För ökad information och omställningsstöd till dem som bygger klimatsmarta hus anser att programmet bör förlängas och stärkas. Regeringen bör inrätta ett nytt anslag med syfte att fungera som omställningsstöd för ökat byggande av s.k. passivhus och lågenergihus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att se till att hyrorna på nyproducerade bostäder hålls nere bör man sätta ett tak för produktionskostnaderna för de nyproduktioner som beviljas statliga stöd. Likaså ska stöden villkoras med ett hyrestak med hyror som har framförhandlats i förväg. Investeringsstödet för nybyggnad ska täcka maximalt av produktionskostnaderna. Bidragsbeloppet bör dessutom ha en övre gräns på maximalt belopp på , beroende av var i landet man bygger. Utifrån exempel på produktionskostnader för olika billiga bostadsprojekt från har vi tagit fram följande riktlinjer för ett produktionskostnadstak: : per kvadratmeter. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvadratmeter. För hyrorna, som alltså ska vara framförhandlade i förväg, föreslår vi att följande takgränser används: : per kvadratmeter. och : per kvadratmeter. Övriga landet: per kvadratmeter. Miljonprogrammets lägenheter behöver renoveras både för att de är slitna och för att husen slukar energi. Det finns i det allmännyttiga beståndet ca260000 lägenheter från perioden 19651974. uppskattar att det kostar ca 90miljarder kronor att renovera alla allmännyttiga miljonprogramshus. För ombyggnadsinvesteringar föreslår vi att ett stöd på av en totalkostnad om maximalt per bostad ges, oavsett var i landet som investeringen äger rum. Vad gäller övriga krav bör dessa vara desamma som för stöden till nyproduktion. Den bostadsfond som vi föreslår ska inrättas skulle skapa förutsättningar för att renovera alla de 260000 allmännyttiga miljonprogramslägenheterna , det vill säga 65000 bostäder . För skulle det innebära att 59000 miljonprogramslägenheter skulle renoveras. I och skulle 30000 respektive 13000 miljonprogramsbostäder renoveras. Bostadsfonden skulle även ge stöd till renovering av privat ägda miljonprogramslägenheter. Målet är att alla miljonprogramshus ska bli renoverade . För att få stöd från bostadsfonden krävs att bästa energieffektiva teknik används. Genomförda renoveringar med energifokus visar på vissa besparingspotentialer i miljonprogramshusen på . I exempelvis stadsdelen i har renoverat tio bostadshus till så kallade solhus. Renoveringen har genomförts med stark tonvikt på energibesparing, kretsloppsanpassning samt förnybar energi. Genom ombyggnaden har energianvändningen för uppvärmning minskat . Elanvändningen har minskat med . Arbetet har syftat till bättre boendemiljö och ett lyft av hela området. Satsningen har därtill minskat antalet våldsbrott, skadegörelse, förbättrat hälsan hos de boende och lett till minskad arbetslöshet i området. Utskottet skriver i betänkande 2007/08:CU18 att ansvaret för underhåll och förvaltning av byggnadsbeståndet primärt måste bäras av respektive fastighetsägare. Det kan enligt utskottet inte vara en uppgift för staten att subventionera de fastighetsägare som eftersatt underhållet eller skjutit en nödvändig upprustning . Utskottet menar att om fastighetsägaren inte finner det möjligt att finansiera önskvärda eller nödvändiga förnyelseåtgärder inom ramen för sin verksamhet får andra lösningar sökas, t.ex. att sälja delar av sitt bostadsbestånd. Regeringen och utskottet väljer att vältra över renoveringskostnaderna på de allmännyttiga bostadsföretagen i stället för att stödja renoveringarna. Risken är att notan i stället landar på hyresgästerna i form av höjda hyror. Miljonprogrammet var ett statligt projekt. De misslyckanden som miljonprogrammet ledde till går ut över människors boendemiljö. är det låginkomsttagare som bor i miljonprogrammets hus. Det är inte rimligt att dessa ska drabbas av höjda hyror på grund av de misstag som gjordes med miljonprogramsprojektet. Miljonprogrammets hus slukar därtill mycket energi, vilket motverkar målet att minska utsläppen av växthusgaser. Vi har inte tid att invänta renoveringen av miljonprogrammet. Vi är bestämda motståndare till utskottets inställning att en utförsäljning av allmännyttan ska bekosta nödvändiga renoveringar. Mot bakgrund av ovanstående vidhåller vid vårt förslag på renovering av miljonprogrammet via en bostadsfond (se vår motion Utgiftsområde 18) som avslogs av i samband med budgetarbetet (bet. 2007/08:CU1). Studenternas hyreskostnader har ökat med på de större studieorterna, medan studiemedlet räknats upp med . är det bara en av fem studenter som bor i en studentbostad där hyran är anpassad till tillgängliga studiemedel. Om inte situationen förbättras dramatiskt finns det risk för att stora samhällsgrupper inte har möjlighet att studera. föreslår att den regel tas bort som säger att en barnlös person över 28år inte har rätt att få bostadsbidrag, oavsett inkomst (se vår motion En social bostadspolitik). Detta är en viktig förbättring inte minst för något äldre studenters ekonomi. Vi anser dock inte att detta är tillräckligt. Av studenter bor bara i studentbostäder, resterande del av studenterna är främst beroende av billigt boende i någon form. Åtminstone bland yngre studenter är hyresrätten då den attraktivaste formen. Att studentboendet inte är så attraktivt kan bero på ofta oflexibla lösningar i ytterst små lägenheter, alternativt studentkorridorer med delat kök etc. Dessutom är studentboende ofta en dyr historia. per kvadratmeter och år kan det kosta, att jämföras med snittpriset för en ordinär hyresrätt i som är ca 800kronor per kvadratmeter och år. Detta är absurt, varför produktionsstöd med i förväg reglerade produktionskostnadstak/hyror skulle fylla en viktig funktion för byggandet av studentbostäder. Med hänvisning till ovanstående anser att studentbostäder ska ges samma villkor som ett permanent investeringsstöd för byggandet av övriga hyresrätter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Utvecklande av den kooperativa hyresrätten Trots att kooperativ hyresrätt varit en lagstadgad upplåtelseform har boendeformen av olika skäl inte nått den framgång många hade hoppats på. Ett skäl till detta tros vara att utredningar kring boendeformen inte var slutförda innan lagstiftningen var ett faktum. Den dåvarande regeringen karakteriserade den kooperativa hyresrätten som en önskvärd boendeform och gav därför i uppdrag att utveckla förutsättningarna för upplåtelseformen. Uppdraget redovisades i rapporten hyresrätter Nya möjligheter för den fjärde upplåtelseformen. I huvudsak anser i denna utredning att den kooperativa hyresrätten behandlas orättvist i förhållande till andra upplåtelseformer. För att förbättra situationen har man pekat på regeländringar som kan åstadkommas inom ramen för den stomme som lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt utgör. håller till stor del med om de slutsatser som presenteras i rapporten. Vi föreslår nedan en rad förändringar som skulle kunna hjälpa till att utveckla och stärka upplåtelseformen så att bildandet och ombildandet till kooperativa hyresrättsföreningar förenklas. 9.1Underlättande åtgärder för den kooperativa hyresrätten Den förra regeringen pekade i direktivet till uppdrag på behovet av organiserad spridning av kunskap och information om upplåtelseformen. Under uppdragets genomförande har , i samordning med Byggkostnadsforum, därför även tagit fram diverse underlag som kan underlätta för hyresgäster att bilda kooperativa hyresrättsföreningar och för kommuner och fastighetsägare att medverka till ombildning till kooperativ hyresrätt. Ett av förslag är att det tillsätts en nationell samordnare på området. Förslaget innebär att man på nationell nivå, genom (), kan utveckla, stödja och främja tillkomsten av fler kooperativa hyresrättsföreningar. Utskottet valde att avstyrka vårt förslag till nationell samordnare i betänkande 2007/08:CU19 med hänvisning till att bereds på . Vidare menar utskottet att staten inte ska gynna en upplåtelseform före andra. skriver utskottet att i sin rapport påpekat att den kooperativa hyresrätten ännu inte kan jämföras med de övriga upplåtelseformerna på ett likvärdigt eller rättvisande sätt.