mot · GV02Fi10 · 2008-05-06 00:00:00 — Detta måste förändras. Villkoren för att ha barn och familj måste vara rimliga. Allt fler väljer att skaffa barn allt . Många väljer att inte skaffa barn alls. Vi menar att en viktig del för att komma till rätta med demografiproblem är att minska de hinder som finns för att skaffa barn och att de strukturer i samhället som missgynnar dem som väljer barn och familj minskar. 8Miljöpartiets mål för den ekonomiska politiken mål för den ekonomiska politiken är en ekonomisk utveckling som är förenlig med hållbar utveckling och bevarande av våra ekosystem och deras tjänster. I grunden måste ekonomin utvecklas så att vi lever på avkastningen av naturresurserna utan att förbruka desamma. Alla måste kunna vara delaktiga i arbetslivet utifrån egen förmåga. Samhället ska erbjuda trygghet för människor även när arbetsförmågan är nedsatt samt vara ett stöd och en hjälp vid omställning. Resurser ska fördelas solidariskt mellan människor i , mellan olika generationer och mellan länder. Staten och den offentliga sektorns utgifter och inkomster över måste vara balanserade. hade ett problem med balansen i den offentliga sektorn tidigare. Överskottsmålet och den nya budgetprocessen har skapat ett stabilare regelverk kring den offentliga sektorns ekonomi och genom överskottsmålet har statsskulden kunnat minskas. står bakom målet att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till som andel av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. har det offentliga sparandet varit betydligt större än . har resursutnyttjandet varit ansträngt med tendenser till arbetskraftsbrist. Att i ett sådant läge utnyttja överskotten och öka konsumtionen genom skattesänkningar eller ökad offentlig konsumtion och ökade investeringar skapar inflationstryck i ekonomin. Trots att överskotten legat över den målsatta nivån har de därför inte kunnat användas. Ekonomin går in i en betydligt långsammare takt och resursutnyttjandet minskar. bedömer att det i nuvarande konjunkturläge går att föra en något mer expansiv finanspolitik. Riskerna är dock stora och en kraftigare konjunkturnedgång är fullt möjlig. Vi menar att det finns all anledning att vara försiktiga och följa utvecklingen i ekonomin noga. mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt, där skatten beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt det är möjligt undviker oönskade snedvridningar23 av ekonomin. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och svårt att fuska med. Vi menar att flera av regeringens genomförda skatteförändringar har varit dåliga. Regeringens skattepolitik har inneburit större skattesänkningar i kronor för dem med höga inkomster som de i större utsträckning finansierats av de med relativt låga inkomster. Den tiondel av befolkningen med de högsta inkomsterna får närmare en femtedel av jobbskatteavdraget och en fjärdedel av skattesänkningen från den reformerade fastighetsbeskattningen. Dessutom har män i större utsträckning än kvinnor fått del av skattesänkningarna. Jobbskatteavdraget förändrar också skatteuttaget på olika typer av förvärvsinkomster. Pensionärer liksom långtidssjuka blir relativt sett fattigare än de som arbetar. Regeringen har också genomfört flera riktade förändringar av arbetsgivaravgifterna och de sociala avgifterna. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för vissa åldersgrupper skapar stora konkurrensproblem och tröskeleffekter. Vi menar att flera av regeringens förändringar har varit felaktiga. Behovet av en större översyn av skattesystemet blir alltmer relevant. I väntan på en sådan översyn är huvudprioritering att höja de klimat- och energirelaterade skatterna. Av alla styrmedel för att minska klimatpåverkan visar jämförande studier att höjd skatt på koldioxid är effektivt. Det procentuella uttaget av miljö-, koldioxid och klimatskatter har minskat , vilket är oroväckande (diagram 12). Även om det inte finns något självändamål med höga miljö- och energiskatter finns en stor risk att deras styrande effekt urholkas om de inte växer i samma takt som BNP-utvecklingen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor synliggörs samhällskostnader som annars inte syns i priset, och konsumtionen styrs i en mer hållbar riktning. Källa: SCB Miljöräkenskaperna. menar att uppräkningen av miljö- och klimatskatterna behöver förändras. Indexering finns till för att inte den styrande effekten av skatten ska urholkas när inkomsterna stiger. Den nuvarande indexeringen som endast bygger på konsumentprisindex gör att den styrande effekten successivt urholkas. I stället bör uppräkningen också kopplas till BNP-utvecklingen. Koldioxidskatten måste också relateras till klimatmålen. 9Klimat stora utmaningar, stora möjligheter Omställningen av energisystemet utgör en av de största utmaningarna samhället står inför och en av politikens viktigaste uppgifter de närmaste decennierna. Effekterna av fortsatta utsläpp av klimatgaser på dagens nivå kommer att få allvarliga följder. Hur allvarliga de blir beror i hög grad på hur mycket klimatpåverkan vi människor fortsätter att orsaka. har vi släppt ut så mycket koldioxid och andra växthusgaser att det kommer att leda till en höjning av temperaturen med . FN:s klimatpanel IPCC räknar med att det går en tröskel vid just denna temperaturökning; om temperaturhöjningen blir större än så kan utvecklingen skena och mänskligheten stå inför ett katastrofalt scenario. En grundbult i EU:s och klimatpolitik är därför att temperaturen inte kan tillåtas stiga mer än de två grader som våra historiska utsläpp kommer att ge upphov till. Det är ur detta perspektiv som politiska åtgärder och styrmedel ska ses. 9.1Effekterna är redan här Konsekvenserna av klimatförändringen är inte bara ett framtidsproblem, den påverkar oss redan och dess betydelse kommer att öka. Även om utsläppen minskar och temperaturökningen stannar vid två grader har klimatet förändrats på ett oåterkalleligt sätt. Effekterna är redan påtagliga och skrämmande. utfärdade FN 15 uppmaningar till världens länder om katastrofhjälp, fem fler än . Samtliga nödrop utom ett kopplades till klimatförändring och man räknar med att ökningen kommer att fortsätta. Vi kommer att få se fler konflikter om vatten, mat, mark och andra naturresurser, skador på kustnära städer och infrastruktur, förändringar i jord- och skogsbruk, ökade flyktingströmmar, utslagna ekosystem, nya spridningsområden för sjukdomar och skadedjur och mycket annat. 9.2Stora utsläpp i och globalt som måste minska Totalt måste de globala utsläppen minska till 2050. För att klara detta som vissa utvecklingsländer ges möjlighet att öka sina utsläpp krävs större minskningar i många utvecklade länder, bl.a. . släpper svenskar ut stora mängder växthusgaser per person, fler än vad som släpps ut av en genomsnittlig invånare på jorden. När de globala utsläppen måste minska är det orimligt att de som släpper ut lite per capita ska minska sina utsläpp lika mycket som vi. ansvar ökar också genom att vi i hög grad har skapat vår välfärd och relativa rikedom genom att använda fossila bränslen. En annan faktor som talar för att ska ta en större börda än t.ex. utvecklingsländer är den stora potential för förnybara energislag som finns i vårt land. Vi har mycket goda förutsättningar bland de bästa i världen att bygga ut bioenergi, vindkraft och andra energislag. Vi har också mycket goda möjligheter att effektivisera vår energianvändning. anser att de svenska utsläppen bör ha minskat och till 2050 bör de endast vara högst av dagens. Trots den stora medvetenheten om klimatfrågan och de problem som den ger upphov till har regeringens strategi hitintills varit att förhala klimatfrågan, först genom att tillsätta en klimatberedning, vilket gjorde att klimatpolitiken stannade av . När beredningen började närma sig slutet och dess resultat började läcka ut ägnade sig olika regeringsföreträdare åt att kritisera och förminska beredningens handlingsplan. anser att det är beklagligt att enighet om relevanta mål inte kunde nås i Klimatberedningen. Vi gjorde vad vi kunde för att samla en bred enighet kring ett tillräckligt ambitiöst mål. Tyvärr klarade inte regeringspartierna att leva upp till det ansvar som klimatfrågan kräver av oss. Regeringen har utlovat en klimatproposition . Mycket talar för att det svenska målet som ska slås fast där inte kommer att vara tillräckligt för att svara upp mot de minskningar som behövs globalt. som regeringen pratar mycket om klimatet fortsätter man nämligen att driva en direkt klimatfientlig politik. Vårpropositionens utfästelser om nya väginvesteringar är bara ett exempel på detta. Till skillnad från regeringen anser att Klimatberedningens förslag med de tillkortakommanden den har ändå är en början, om alla dess delar genomförs. anser att de som har politiskt mandat måste handla här och , ta ansvar och ledning. Vi måste alla ta vår del av ansvaret och anpassa oss till verkligheten. anser inte att roll är marginell. I stället för att inta den defensiva ställning som regeringen gör, bör vi vara en kraftfull aktör på den internationella arenan som vi fortsätter att ställa om det svenska samhället i klimatvänlig riktning. Gör vi det tar vi inte bara det globala ansvar som förväntas och krävs av oss. Vi skapar också nya möjligheter. Att påskynda och ta ledningen i omställningen av energisystemet kan vara mycket ekonomiskt lönsamt. Att ställa om är, tvärtemot vad regeringen och de pessimistiska delarna av industrin verkar tro, den faktor som kan injicera ny energi även i världsekonomin och medföra stora fördelar för de företag och länder som går i täten. Att driva internationell klimatpolitik innebär att kombinera en effektiv och kraftfull diplomati med ett ansvarsfullt beteende på hemmaplan som skapar trovärdighet. Genom att vara med och utveckla ny teknik, nya lösningar och storskaliga beteendeförändringar i kan vi få en roll som global aktör som andra lyssnar på. Internationell klimatpolitik och ansvar på hemmaplan står inte emot varandra utan är tvärtom två nödvändiga delar som kompletterar varandra. måste ta ansvar för utveckling och spridning av lösningsinriktad teknologi Inför omställningen av energisystemet är det globala behovet av kunskap, teknik och lösningar enormt. På mindre än ska merparten av det fossilbaserade energisystemet ersättas med förnybar energi och effektiviseringar. Med tanke på att många energirelaterade anläggningar har en teknisk livstid bör alla nya investeringar i energisystemet vara baserade på förnybara källor om utsläppsminskningen till 2050 ska kunna förverkligas. Behovet är stort av att sprida bästa tillgängliga teknik och att fasa ut subventioner av dålig teknik och av fossil energiteknik. Varje krona som satsas på fossil energi från och med nu är en krona som satsas fel. I sker fortfarande indirekt storskaliga investeringar på fossil energi. Till exempel visar en kartläggning av första till fjärde AP-fondernas investeringar i energi, som gjorde , att av investeringarna går till fossila bränslen. Mest väljer fonderna att investera i multinationella oljebolag såsom ExxonMobil, men även tyska kolgruvor, brytning av oljesand i och tillverkning av syntetisk diesel från kol finns med. Så skulle det inte behöva vara. tillhör den lilla skara av länder som har råd och kompetens att utveckla många av de lösningar som världen behöver. Nivån på svensk forskning och utveckling av klimatvänlig teknologi är av internationell toppklass. Vi är världsledande inom teknik för biobränslen och andra förnybara energislag, vi har kapacitet att ta en ledande position inom teknologi för effektivisering, vi har väl fungerande myndigheter och nämnder som kan gå före genom att utveckla och klimatanpassa samhällsplanering, och vi har strukturer som kan finna sätt att minska sårbarheten i samhället. bör anta en övergripande politik som styr samhällets investeringar bort från klimatförstörande verksamheter till förnybara energikällor. måste också verka i internationella organisationer såsom FN, EU, och de regionala investeringsbankerna för att se till att investeringsbeslut och stöd till investeringar utformas så att de stöder de globala klimatmålen. ansvar som internationell påtryckare Trots den senaste tidens världsomspännande debatt och ökade medvetenhet om klimatförändringen och dess konsekvenser är det långt ifrån alla regeringar som prioriterar utsläppsminskningar och internationella avtal. Det är i själva verket fortfarande ett litet antal länder, främst inom EU, som aktivt arbetar för att få globala avtal till stånd. har haft en viktig roll att spela för att få internationella avtal till stånd. regeringar har t.ex. utgjort en viktig kraft för att rädda när valde att ställa sig utanför. Att vi kunnat inta denna position beror på att vi arbetat aktivt med klimatfrågan själva och visat att det går att minska utsläppen. bör fortsätta att inta en pådrivande roll, inte minst inom EU där bör agera kraftfullt för att EU ska skärpa sina utsläppsmål. Utveckling av internationella verktyg för resurs och tekniköverföring För att klara klimatpolitiken globalt behöver nya verktyg och styrmedel utvecklas. De mekanismer som finns i Kyotoprotokollet för internationella åtgärder måste utvecklas. bör delta i det internationella samarbetet under Kyotos Clean Development Mechanism (CDM) och Joint Implementation (JI). Båda syftar till teknik- och resursöverföring mellan länder och har hitintills fått mycket kritik på grund av tveksamheter kring nyttan med många av de projekt som sjösätts. menar att denna kritik måste tas på allvar och leda till att riktlinjerna för CDM och JI utvecklas och skärps och att fler typer av styrmedel som syftar till överföring av resurser och teknik till framför allt fattigare länder utvecklas. Nya internationella fonder för överföring av teknik och kunskap måste skapas och nya metoder för finansiering av dessa behöver utvecklas. Nya styrmedel i EU och bättre styrning av bör också vara pådrivande för att införa andra styrmedel i internationella sammanhang. En klimatavgift, liknande den svenska koldioxidskatten, bör införas för den icke-handlande sektorn i EU och i förlängningen även globalt. Utsläppshandeln inom EU måste skärpas genom att tilldelningen av utsläppsrätter minskar kraftigt och att utsläppsrätterna auktioneras ut. Likaså bör regeringen verka för att flyget beskattas internationellt. Tågtrafiken i EU måste utvecklas. Det långsiktiga målet måste vara att flygtrafiken i kraftigt minskar. Det statligt ägda har en omfattande verksamhet och stor klimatpåverkan i bl.a. och . Bolagets utsläpp är av de samlade svenska utsläppen, koldioxid . Man planerar också att bygga fler kolkraftverk. Bolagets direktiv bör innehålla tydliga krav på årliga utsläppsminskningar. Utsläppen i måste minska med i storleksordningen till 2050. För att klara det krävs stora insatser. Ekonomiska styrmedel såsom koldioxidskatt och energiskatt måste användas för att styra mot ny teknik och minskad användning av fossila bränslen. Det behövs göras stora klimatinvesteringar. Klimatvänlig infrastruktur behöver utvecklas. Energieffektivisering måste vara bärande i både industrin, energiproduktion och uppvärmning. Detta kommer också leda till nya jobb. anser att all ny infrastruktur ska bidra till att lösa klimatproblemen. Inte en krona ska gå till projekt som bidrar till att öka utsläppen av växthusgaser. Investeringar i vägar bör endast göras om det kan motiveras utifrån trafiksäkerhetssynpunkt, t.ex. genom en mittvajer, men då utan att vidga kapaciteten för fossilbränsledriven trafik. Regeringen aviserar att de vill ha mer infrastruktur för varje satsad krona, men de har ingen motsvarande målsättning om minskad klimatpåverkan för varje satsad krona. I stället vill regeringen fortsätta att öka satsningarna på att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn, vilket kommer att leda till ökade utsläpp av växthusgaser. De samhällsekonomiska kalkyler som regeringen säger ska vägleda infrastruktursatsningar har man bestämt ska leda till ökade väginvesteringar. Denna väg är helt fel. Regeringens politik är klimatfientlig. vill i stället satsa strategiskt på järnvägar för en minskad klimatpåverkan. Att bygga höghastighetsbanor för att kunna ersätta inrikesflyget är en viktig del i detta. För att nå Klimatberedningens målsättning att öka järnvägens kapacitet till 2020 krävs en rivstart och en intensifiering av arbete. Regeringen gör tvärtom och skär i anslag. Vi håller inte med regeringen om att det behövs kapacitetsförstärkningar av vägtrafiken i storstadsregionerna. Problemen med trängsel och miljö åtgärdas effektivast genom trängselavgifter, vilket borde gå hand i hand med regeringens ambition om att i högre grad internalisera trafikens samhällsekonomiska kostnader och att förorenaren ska betala. Om regeringen menar allvar med prissättning av miljökostnader ska den vara målrelaterad så att klimat- och miljömål nås. Ett viktigt steg är att införa en kilometerskatt för tunga fordon, som är en av de mest ökande utsläppskällorna av koldioxid. Energieffektivisering inom bostäder och lokaler Åtgärder för en ökad energieffektivisering i bostadssektorn utgör en viktig del i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Sektorn bostäder och service står för av totala energianvändning och genererar en betydande del av totala utsläpp av växthusgaser. Både i nybyggnation och i samband med renovering av befintliga bostäder och lokaler finns mycket stora energibesparingsåtgärder att vidta. Det finns ett flertal goda exempel som visar att energisnålt byggande lönar sig. Flerbostadshus som byggs med s.k. passivhusteknik halverar i princip energianvändningen jämfört med dagens byggnorm. Passivhustekniken innebär att man bl.a. bygger täta hus som är mycket välisolerade och därmed kräver väldigt lite tillförd energi. Trots att det ofta är både ekonomiskt och miljömässigt lönsamt att bygga energisnålt, så görs det inte i tillräcklig utsträckning. Vi anser därför, liksom många andra aktörer i bygg- och bostadssektorn, att energikraven för nybyggnation bör skärpas. För att rejält minska energianvändningen i bostadssektorn är energibesparande åtgärder i samband med ombyggnation den viktigaste åtgärden. Avsaknaden av bindande energiförbrukningskrav vid ombyggnation utgör ett hinder för energieffektivisering i bostadssektorn. Nuvarande regler för ombyggnation måste förtydligas och skärpas. har konstaterat en stor outnyttjad effektiviseringspotential i befintlig bebyggelse. Endast en mindre del av de lönsamma åtgärderna väntas ske spontant i samband med kommande renoveringar. Miljonprogrammens hus är speciellt gynnsamma för energibesparing. De är många, de är energitekniskt lika och de står inför ett omfattande renoveringsbehov, vilket med fördel kan samordnas med åtgärder för energieffektivisering. I finns ca 650 000 lägenheter i miljonprogrammet som behöver renoveras , och enligt uppskattningar från kommer renoveringstakten därför att behöva tredubblas . Med hjälp av enkla byggtekniska åtgärder är det möjligt att halvera energiförbrukningen i flerbostadshus . Men för många, främst mindre bostadsbolag, blir detta svårt att klara inom befintliga ekonomiska ramar. vill därför genomföra en stor och långsiktig satsning på energieffektivisering i flerbostadshus. Denna satsning bör innehålla någon form av statligt investeringsstöd för energieffektiviseringsåtgärder i samband med större ombyggnadsprojekt. Utöver detta krävs även ökade utbildningsinsatser för berörda aktörer i bostadssektorn. I höstbudgeten kommer vi att återkomma med ett program för energieffektivisering inom bostadssektorn. En politik för minskad sårbarhet Klimatet har påverkats genom ökade utsläpp av växthusgaser. Även om utsläppen kraftigt begränsas kommer klimatförändringarna att fortsätta . visar hur detta kommer att påverka . menar att det behövs en politik för att hantera dessa förändringar. Viktiga åtgärder är t.ex. att underlätta avrinning och minska riskerna vid extrema vattenflöden och att klimatfrågorna ges en betydligt större roll i samhällsplaneringen. menar att det behövs fortsatta koldioxidskattehöjningar för att klara klimatmålen. Skattehöjningar har inget egenvärde, men de måste utformas så att de är styrande mot de mål vi satt upp. Vi vänder oss emot regeringens förslag att sänka koldioxidskatten på verksamheter inom den handlande sektorn. har i en utvärdering av EU:s handelssystem visat att den inte har fått några effekter på koldioxidutsläppen. Att i detta läge ta bort ett fungerande system, miljöskatter, med hänvisning till ett icke-fungerande system, utsläppshandel, är ingenting annat än en nedmontering av svensk miljöpolitik och försvårar uppnåendet av de svenska klimatmålen. För att uppnå en tillräckligt stor och tillräckligt snabb ökning av den förnybara energiproduktionen från framför allt vind- och solkraft anser vi att ett system med garantipriser ska utvecklas och komplettera systemet med gröna certifikat. Samtliga länder som snabbt har lyckats öka produktionen av förnybar energi kraftigt har haft någon form av garantipris på inlevererad el från förnybara energikällor. Detta måste lära sig av. Vi anser att ett system med garantipriser ger ökad tydlighet och stabilitet för marknaden så att den verkligen vågar göra de satsningar som är nödvändiga på förnybar energiproduktion. Utöver detta krävs ökade insatser till forskning och utveckling av ny energiteknik samt medel för kommersialisering av ny teknik. Dagens klimatinvesteringsprogram (Klimp) måste fortsätta. Ett nationellt program för biogasproduktion bör inledas. Nya resurser behövs för bl.a. pilot- och demonstrationsanläggningar inom förnybar energiproduktion. 10Företagande släpp fri entreprenörerna har en enorm outnyttjad potential i form av kreativa människor med nya idéer som inget annat hellre vill än att förverkliga sina drömmar. Det är dags att ge en företagspolitik för en ny tid där entreprenörskap och nytänkande står i fokus. vill fokusera vår politik på att sänka trösklarna för människor att starta egna företag. Det är välkänt att en stor andel av våra ungdomar vill starta eget företag, men alltför många hindras att utveckla sina idéer. Genom att ta bort de hinder som finns för människor att starta företag kan vi hjälpa dem att förverkliga hjärtefrågor och få utlopp för sin kreativitet. Mot bakgrund av vår positiva syn på företagande är det med stor besvikelse som vi i konstaterar att regeringens höga ambitioner inom företagsområdet har runnit ut i sanden. Den regelbörda som regeringen före valet lovade att minska har i stället blivit till en liten ökning. Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna har avskaffats och ersatts med ett system som endast gynnar företag med en stor andel yngre arbetskraft. Många småföretag med tillväxtpotential har därmed fått skjuta planerna om nyanställningar . Även om vi delar regeringens ambition att få in fler personer på arbetsmarknaden anser vi att det måste göras genom förändringar i generella system i stället för genom nya särlösningar för olika grupper på arbetsmarknaden. För att förbättra företagsklimatet i krävs det att vi angriper problemen från grunden. Trösklarna för att faktiskt starta sitt eget företag måste bli lägre. För att göra detta krävs genomgripande reformer inom tre områden. Möjligheten att få tag i startkapital måste förbättras. Svårigheten att få tag i det kapital som krävs för att starta sin egen verksamhet är ett stort problem speciellt för kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Staten måste bli en mer aktiv part och angripa problemet från fler håll. Ett system för utgivning av mikrokrediter till den som vill utveckla sin företagsidé bör skapas. Staten bör även öka sina medel till de redan befintliga systemen för förmedling av riskkapital. Tryggheten för företagare måste öka. Att starta företag ska inte innebära att man förlorar sin ekonomiska trygghet.