mot · GW02A402 · 2008-10-07 00:00:00 — granskning visar att regeringen aldrig tagit initiativ till någon effektutvärdering av sfi, detta trots att skolformen funnits och att verksamheten förväntas bidra till anställning och egen försörjning för deltagarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en effektutvärdering av sfi. 5.2.2.1Sfi som kompetensutveckling för offentliganställda finns det anställda inom offentlig sektor med mycket begränsade kunskaper i svenska. De återfinns i yrkesgrupper som lokalvårdare och skolbespisningspersonal. Inom statlig förvaltning bör ett kompetensutvecklingsprogram initieras för att möjliggöra att anställda inom ramen för sin anställning läser sfi. Det bör utredas om incitament kan skapas för att motivera kommuner att göra motsvarande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett kompetensutvecklingsprogram som möjliggör för anställda i offentlig sektor att läsa svenska för invandrare. 5.2.3Generell kunskapshöjning om pedagogik rörande utsatta grupper Vår föreslagna myndighet för lika rättigheter bör ges i uppdrag att utveckla kompetenshöjande åtgärder för skolpersonal vad gäller HBT- och genuspedagogik, rasism och diskriminering samt pedagogik kring funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en generell kunskapshöjning bland skolpersonal om HBT- och genuspedagogik, om rasism och diskriminering samt pedagogik kring funktionsnedsättning. 5.3.1Öppna möjligheten att folkbokföra intersexuella barn även utan att kön fastställts kan ett nyfött barn inte folkbokföras förrän det har fått ett fastställt kön. Detta trots att 510 barn föds med oklar könstillhörighet. Denna lagstiftning förstärker föreställningen om att ett könsfastställande bör genomföras . Vi menar att folkbokföringslagen bör ändras så att en könlös folkbokföring ska kunna göras i väntan på att ett kön fastställts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn bör kunna folkbokföras utan fastställt kön i väntan på att detta skett. 5.3.2Förnamn ska få väljas fritt, oavsett traditionell könsassociation Enligt Patent- och registreringsverkets praxis krävs intyg om att utredning om diagnostiserad transsexualism för att ett byte av förnamn till ett namn som normalt sett anknyts till det motsatta könet ska accepteras (SOU 2007:16). En människas identitet är nära knuten till hennes förnamn. utgångspunkt är att det är upp till var och en att förfoga över sin identitet. Namnlagen bör ändras så att den som är myndig ska vara fri att välja det förnamn som hon eller han vill ha, oavsett vilket kön vi normalt sett associerar till det. Ytterligare ett problem med dagens utformning av regelverket är att de som korrigerar sitt kön inte kan byta namn förrän de fått ett nytt personnummer, det vill säga mycket sent i processen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att namnlagen bör ändras så att personer som är myndiga kan välja förnamn fritt, oavsett vilket kön namnet oftast associeras med. 5.4.1Etnisk positiv särbehandling bör vara tillåtet i arbetslivet anser att positiv särbehandling på etnisk grund visserligen innebär ett avsteg från likabehandlingsprincipen men ändå bör vara tillåten under vissa omständigheter. Den arbetsgivare eller utbildningsanordnare som efter en grundlig analys vill använda sig av positiv särbehandling som en av flera åtgärder för få bukt med en snedfördelning på arbetsplatsen bör inte vara förhindrad att göra det. Det råder ingen tvekan om att en lång tids diskriminering i samhället har snedvridit sammansättningen på många arbetsplatser och inom många utbildningar. I samhället sker just nu en process där många aktörer söker vägar att motverka diskriminering och hitta kompensatoriska åtgärder för en historisk obalans. I ett sådant arbete kan positiv särbehandling vara en användbar åtgärd. Det bör dock klargöras att det är en oinskränkt likabehandlingsprincip som bör gälla . Öppningen för positiv särbehandling bör omprövas löpande och avskaffas när dagens stora samhällsskillnader har börjat gå tillbaka. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etnisk positiv särbehandling bör vara tillåtet på arbetsmarknaden. 5.5.1Antidiskrimineringsklausuler bör införas vid all statlig upphandling Erfarenheter från bland annat visar att antidiskrimineringsklausuler är ett kraftfullt verktyg för att åstadkomma förändringar i arbetslivet. I enlighet med förslaget i Det blågula strukturell diskriminering i (SOU 2005:56) bör regeringen anta en förordning som innebär att en sådan ska tillämpas i alla statliga upphandlingar. Regeringen bör också säkerställa att klausulerna följs upp så att en reell press sätts på de upphandlande företagen. En funktion för att stötta myndigheterna i arbetet bör inrättas i . Den föreslagna myndigheten för lika rättigheter bör ges motsvarande uppdrag för kommunernas upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antidiskrimineringsklausuler bör införas i samtliga statliga upphandlingar. Enligt var bara 51 av 203000 leverantörer till statliga verk och kommuner invandrarägda företag (knappt en halv promille). IFS menar att det i stor utsträckning beror på att nio av tio upphandlingar sker som s.k. direktupphandlingar, där det upphandlade företaget är känt av upphandlaren . Därmed står sig små och nystartade företag ofta slätt. Upphandlingsförfarandet är också ofta onödigt krångligt och svårbegripligt, vilket missgynnar personer som inte har svenska som modersmål. Bland annat i framhålls av IFS som ett föredöme för hur en offentlig aktör kan göra sitt förfarande mer lättillgängligt. menar att ett utvecklingsarbete måste initieras inom offentlig förvaltning för att göra upphandlingsförfarandet mer tillgängligt för alla företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regler och förfaringssätt för offentlig upphandling bör ändras i syfte att göra den mer tillgänglig. 5.6.1Krav på efterlevnad av tillgänglighetskrav vid nybyggnation finns i (3 kap. 3 §) krav på att all nyproduktion ska byggas tillgängligt. Tyvärr är efterlevnaden bristfällig, vilket innebär att otillgängliga byggnader fortfarande produceras. Detta är otillfredsställande och måste åtgärdas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa åtgärder så att plan- och bygglagens intention om tillgänglig nybyggnation följs. Förslag har framförts om att inskränka flyktingars rätt att bo var de vill under sitt första år med uppehållstillstånd. Syftet är att flyktingmottagandet ska fördelas jämnare mellan landets kommuner och kravet ska kopplas till introduktionsersättningen. Man vill alltså med ekonomiska sanktioner tvinga människor att under sitt första år bo kvar i vissa kommuner, oavsett om de trivs där eller inte. anser att det är oacceptabelt att människor i inte själva ska få välja bostadsort. Har man fått uppehållstillstånd i så har man. Om vi skulle tillåta särskilda regler för den andre så hotas själva demokratin. En av grundpelarna för det demokratiska samhället är att samma regler ska gälla för alla. tycker att det vore bra om fler kommuner var positiva till invandring. Det är alldeles för många kommuner som inte ser möjligheterna som invandring skapar. Det mångkulturella samhället är en resurs för varje kommun att ta vara på. tvekar kommunerna för att de är rädda för segregation och främlingsfientlighet. Men att sätta vissa människor i kommunarrest, beroende på vilket födelseland de har, kommer aldrig att lösa några segregationsproblem. Vi anser att alla kommuner i ska vara förpliktade att ta emot asylsökande samt att måste åläggas att samarbeta med asylsökandes och flyktingars vistelsekommuner i syfte att underlätta deras start i . Politiker från alla partier pratar ofta om att inte ska vara ett samhälle med ett vi och dom-tänkande. Men då får man också driva politik utifrån den devisen. Hur kan man då motivera att vi som är födda i landet ska få bosätta oss var vi vill, men dom som är födda i ett annat land ska bli kvotplacerade? Vi vill istället ge alla människor större frihet över deras liv, oavsett om man är född i landet eller inte. har en asylsökande en månads ångerrätt om han eller hon ångrar sitt val av bostadsort. Vi vill utöka till minst . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna EBO-principen. 5.8.1Reformera reglerna för könskorrigering Transsexuella som vill genomgå en könskorrigering och byta juridiskt kön möter åtskilliga problem. Bland annat ställs krav på sterilisering och att personen är ogift och svensk medborgare. Detta är otidsenligt och orimligt. menar att reglerna för könsbyte måste revideras helt enligt följande principer. Dagens åldersgräns ska tas bort. En individuell bedömning ska göras även för minderåriga. Kravet på sterilisering bör avskaffas. Det föreslagna kravet på avlägsnande av könskörtlar (SOU 2007:16) ska inte införas. Kravet på att personen i fråga ska vara ogift tas bort. Könsbyte ska inte enbart vara förbehållet svenska medborgare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för könskorrigering bör ändras. 5.8.2Satsning på likarättskompetens i vården Som vårdtagare är man i regel i en utsatt position. Det råder ingen tvekan om att bemötandet från vårdpersonalen spelar stor roll för behandlingsresultatet. Om inte vårdapparaten förmår att möta alla på ett korrekt och inkluderande sätt, innebär det att en stor del av befolkningen i praktiken har sämre rätt till sjukvård än majoriteten. Det gäller inte minst på exempelvis ungdoms- och mödravårdsmottagningar, där kunskapen om situationen för till exempel hbt-personer eller personer med utländsk bakgrund kan vara bristfällig. bör därför ges ett särskilt uppdrag att säkerställa likarättskompetensen inom vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges ett särskilt uppdrag att säkerställa likarättskompetensen inom vården. 5.8.3Ensamstående kvinnor bör kunna få tillgång till insemination inom vården Självklart är det inte en mänsklig rättighet att få barn. Däremot är det en mänsklig rättighet att inte diskrimineras på grund av sitt civilstånd när det gäller rätten till hjälp med att bli gravid. Ensamstående kvinnor bör därför ges samma möjligheter till hjälp som heterosexuella och lesbiska par har. Det är inte föräldrarnas antal, lika lite som deras kön, som avgör huruvida ett barn får en god uppväxt. Kärlek, ärlighet, respekt, omtanke och trygga och stabila uppväxtvillkor är grundstenarna i barns behov. Allt detta kan också ensamstående erbjuda sina barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ensamstående kvinnor ska kunna få tillgång till insemination inom vården. Surrogatmödraskap innebär att en kvinna bär ett barn som den biologiska mamman av någon anledning inte själv kan bära i sin egen livmoder. För många kvinnor och samkönade par kan det vara den enda möjligheten att bli biologiska föräldrar. Surrogatmödrar och -barn finns förstås redan i , bland annat för att det är tillåtet i många andra länder. Men eftersom inte har reglerat surrogatmödraskap så faller barnen ibland in i ett juridiskt vakuum, med oklarheter om vilka som är vårdnadshavare. vill att surrogatmödraskap ska utredas. Det finns viktiga etiska frågor som måste övervägas, men utgångspunkten måste vara att det är positivt med fler välkomna barn. I ett sådant utredningsarbete bör vi gå igenom de lagstiftningar och erfarenheter som finns i de olika länder som tillåter surrogatmödraskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om surrogatmödraskap. 5.10.1Skapa incitament för bilpooler med bilar anpassade för personer med funktionsnedsättning På många håll i landet utvecklas bilpooler. Det är ett kostnadseffektivt och miljövänligt alternativ för många, inte minst storstadsbor. Poolerna bildas både av privatpersoner i samverkan, biluthyrningsföretag och offentliga aktörer, exempelvis kommuner som tillgängliggör sina bilar och . För att möjliggöra också för personer med funktionsnedsättning att delta i bilpooler bör incitament, i form av bidrag eller skattelättnader, instiftas för att få en del av bilbeståndet i poolerna anpassade för de mest förekommande funktionsnedsättningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att incitament bör skapas för bilpooler med bilar som är anpassade för personer med funktionsnedsättning. 5.10.2Säkerställ tillgängligheten i kollektivtrafiken I lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik föreskrivs att kollektivtrafiken ska handikappanpassas i den takt och den omfattning som bedöms skälig med hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiska förutsättningarna hos dem som utövar trafiken. Trots ett flertal riksdagsbeslut under de som gått sedan lagen stiftades är tillgängligheten fortfarande bristfällig i kollektivtrafiken. För personer med funktionsnedsättning i många län går det fortfarande inte att åka med kollektiva färdmedel på samma villkor som andra. Det är en oacceptabelt låg utvecklingstakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgängligheten i kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning behöver förbättras. 5.11.1Startkapital till småföretagare med invandrarbakgrund Enligt har företagare med invandrarbakgrund betydligt svårare med kapitalanskaffning än andra företagare. I en enkätundersökning bland företagare med invandrarbakgrund uppgav samtliga respondenter att de nekats lån på bank eller annat låneinstitut. var överlevnadsgraden för dessa företag lika hög som andra företag, vilket antyder att långivarna tillämpar kriterier som i praktiken är diskriminerande och inte korrekt bedömer företagets bärkraftighet. 5.11.1.1Granskning av strukturell diskriminering bland banker och låneinstitut En särskild granskning av eventuell strukturell diskriminering bland banker och låneinstitut bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en granskning bör genomföras av eventuell strukturell diskriminering bland banker och låneinstitut. 5.11.1.2Utveckla former för statliga mikrolån Möjligheten att få tag i startkapital måste förbättras för företag som drivs av personer med invandrarbakgrund. finns en möjlighet att söka s.k. mikrolån genom , men lånet är endast . Det statliga systemet för utgivning av mikrolån till den som vill utveckla sin företagsidé behöver utökas. Som ett led i en särskild satsning på utsatta grupper bör staten även öka sina medel till de redan befintliga systemen för förmedling av riskkapital. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör utveckla formerna för att ge mikrolån till småföretagare. Ingen näringsidkare får neka en person inträde eller tillträde till en aktivitet på grund av kön, funktionshinder, etnicitet eller sexuell läggning. Däremot förekommer diskriminering på grund av ålder flitigt i samhället, med hjälp av omotiverade åldersgränser. Det kan gälla nöjeslivet eller idrottsanläggningar, där man fördomsfullt utestänger alla ungdomar för att de anses stökiga. Precis som all annan diskriminering drabbar detta den stora majoriteten som endast vill ägna sig åt nöjesliv eller idrottsaktivitet. Naturligtvis finns åldersgränser som är motiverade, till exempel vid köp av alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omotiverade åldersgränser ska förbjudas. 5.13.1Koppla krav på aktivt arbete mot sexism, rasism och homofobi till bidragsgivningen till idrottsrörelsen Även om idrottsrörelsen har tagit vissa steg är en sexistisk, homofob och rasistisk jargong en del av kulturen inom vissa delar av idrottsrörelsen. forskning vid är ett exempel som har visat hur hoten om att vara kärringar eller bögar används vid fostran av pojkar inom fotbollen. Fördelningen av träningstider och resurser mellan pojkars och flickors idrottande är en annan problematik som behöver ett aktivt jämställdhetsarbete för att förändras. Det är inte rimligt att staten finansiellt stöder verksamheter som tydligt exkluderar stora delar av befolkningen. Ett krav på aktivt arbete mot sexism, homofobi och rasism bör därför kopplas till bidragsgivningen till idrottsrörelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på arbete mot rasism och homofobi bör kopplas till bidragsgivningen till idrottsrörelsen. 5.14.1Förändra reglerna för faderskapspresumtion Om modern till ett nyfött barn är gift antas hennes make, enligt dagens regler, vara far till barnet. Om modern inte är gift vidtar däremot en omfattande apparat: Mannen måste skriftligen bekräfta faderskapet till sitt barn. Bekräftelsen ska bevittnas av två personer och skriftligen godkännas av modern samt socialnämnden. är formellt sett skyldig att genomföra en utredning, men det skiljer sig mellan olika kommuner vilken omfattning utredningen har. I vissa kommuner är utredningen bara en formsak så länge inga konstigheter upptäcks. I andra kommuner genomförs alltid intervjuer med pappan. Detta är en orimlig och otidsenlig skillnad i regelverket mellan gifta och ogifta par. Att behöva utsättas för en utredning hos socialnämnden trots att man kanske är sambo med barnets mor och har barn ihop upplevs av många som kränkande. Regelverket bör ändras på så vis att om modern och den påstådda fadern båda skriftligen intygar att han är far till barnet så presumeras så vara fallet. Någon vidare utredning vidtas bara om det finns särskild anledning till det. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för faderspresumtion bör ändras. 5.14.2Verka för att internationell adoption möjliggörs för personer med funktionsnedsättning regler för prövningen som adoptivföräldrar utesluter inte i sig personer med funktionsnedsättning. Det gör däremot reglerna i, i princip, samtliga relevanta länder från vilka adoption är möjligt. Regeringen bör arbeta aktivt för att förmå dessa länder att ompröva sin reglering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att internationell adoption möjliggörs för personer med funktionsnedsättning. 5.15.1Inför en samtyckesbaserad våldtäktslag av alla sexualbrott riktas mot kvinnor. Rätten till sin egen kropp är med andra ord en rätt som inte på något vis är lika för män och kvinnor. menar att dagens lagstiftning är felaktigt konstruerad. Dagens krav på våld, hot eller att brottsoffret varit i ett hjälplöst tillstånd bygger på en gammal föreställning om att kvinnan ständigt är sexuellt tillgänglig, så länge hon inte fysiskt gör motstånd. Vi menar att lagstiftningen istället ska bygga på om sexuellt självbestämmande. Dagens lagstiftning bör därför ersättas av en bestämmelse som gör det straffbart att utföra en sexuell handling mot någon mot dennes samtycke. En sådan lagstiftning skulle också täcka vissa situationer som faller utanför lagen. Strålkastarljuset skulle vidare riktas inte bara mot brottsoffrets trovärdighet utan också på hur den tilltalade gjort för att försäkra sig om att samtycke förelåg. Påståendet Jag trodde hon var med på det! ska följas av den befogade frågan Vad fick dig att tro det? Den nya konstruktionen måste dock upprätthålla dagens rättssäkerhetsprinciper. Det är inte fråga om att delar av bevisbördan ska föras över på den tilltalade. Det är fortfarande åklagaren som helt och hållet har att bevisa att samlaget inte var frivilligt. Vårt lagförslag utvecklas i partimotion Införande av samtyckeskravet 2008/09:Ju426. 5.15.2Arbetet mot mäns våld mot kvinnor bör utgå från en könsmaktsförståelse Arbetet mot mäns våld mot kvinnor och barn måste utgå från en könsmaktsförståelse. Denna förståelse, som presenterades i utredningen i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld och makt (SOU 2004:121), ställer frågor om våldets avsikter och ser sambandet mellan fysisk och sexuell våldsutövning och andra former av kontrollerande beteenden samt våldsutövning och könsrelaterade kränkningar. Det gäller för myndigheter att inte bara söka individuella avvikelseförklaringar till varför vissa män slår, till exempel sociala eller kulturella avvikelser. Mäns våld mot kvinnor måste förstås och ses som ett samhällsproblem som berör oss alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet mot mäns våld mot kvinnor bör utgå från en könsmaktsförståelse. En särskilt våldsutsatt grupp är HBT-personer. anmäldes över 700 homofoba brott, var drygt 180 var våldsbrott. Politiskt ansvar i en demokrati innebär att det finns kunskap om det allvarliga med hatbrott i samhället. Kunskapen om hatbrott är låg, inte bara hos polis och allmänhet utan också hos de utsatta själva. Många homo- och bisexuella och transpersoner har inte tillräcklig kunskap för att avgöra om de utsatts för ett hatbrott eller vågar inte anmäla. Det behövs en kampanj för ökad medvetenhet en Operation HBT-frid som syftar till att få fler homo-, bisexuella och transpersoner att anmäla hatbrott och öka kunskapen hos allmänhet och myndigheter. Ett liknande projekt, Operation Kvinnofrid, som syftar till att få kvinnor att anmäla kvinnofridsbrott, har genomförts med preliminärt gott resultat och kan tjäna som förebild. anser att en sådan kampanj borde genomföras inom ramen för den nya myndigheten som ska arbeta med lika rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett HBT-fridsprogram. 5.15.4Återinför hatbrott som prioritering regleringsbrev tog regeringen bort hatbrott som ett särskilt prioriterat område för och . Med tanke på att det polisanmäldes 3 500 hatbrott, en ökning med 500 brott , är detta obegripligt. Hatbrotten innebär en särskild otrygghet för alla i de utsatta grupperna och drabbar således indirekt många fler än de direkta brottsoffren. regleringsbrev bör prioriteringen vara återinförd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hatbrott åter bör bli ett prioriterat område för och . 5.16.1Rösträtt vid 16 år anser att rösträttsåldern bör sänkas till i samtliga val samt i folkomröstningar. Ungdomar är medborgare, likaväl som vuxna, även om de inte är myndiga. Det finns inget egentligt skäl att koppla rösträtten just till myndighetsåldern. Ungdomar har ju exempelvis ett straffsanktionerat ansvar att följa lagarna även om de inte fyllt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rösträttsåldern bör sänkas till . Majoritetsbefolkningen har gratis tillgång till sin kultur och sitt språk. För minoriteterna är det ett ständigt pågående arbete att upprätthålla de egna traditionerna och den egna identiteten. Statens främsta ansvar är självklart att säkerställa att ingen inskränkning sker i minoriteternas frihet att upprätthålla sin identitet och sitt kulturliv. Men menar att staten också har ett ansvar att underlätta för minoriteterna att upprätthålla sin kultur och identitet. Samhället bör sträva mot att de som vill hålla fast vid den egna gruppens identitet, så långt det är möjligt, ska ha samma förutsättningar att göra det som medlemmarna i majoritetskulturen har. Minoriteternas rätt till identitet och kulturliv får emellertid inte gå emot de mänskliga fri- och rättigheterna. 6.1Inrätta en bred minoritetspolitik Dagens minoritetspolitik rör främst de fem nationella minoriteterna romer, judar, sverigefinnar, tornedalingar och samer. Den är nära kopplad till två konventioner ramkonventionen om skydd för de nationella minoriteterna och europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen).