mot · GV02MJ14 · 2008-04-09 00:00:00 — Privatskogsbruket har tidigare haft ett moratorium för avverkning av nyckelbiotoper till dess staten hinner i kapp med skyddsarbetet. anser att förekomsten av nyckelbiotoper ska vara offentliga handlingar samt att de ska ges det skydd som krävs för deras bevarande. Det fordrar i sin tur att ska ges tillräckliga resurser för att kunna göra biotopskydd eller naturvårdsavtal för områden som inte redan är skyddade. Regeringen bör ge och i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag till åtgärder för att stoppa det akuta hotet om avverkning av skogar med särskilt höga skyddsvärden. Ett exempel, en utvecklad talerätt för miljöorganisationer, har diskuterats utförligt ovan. 6.5Förbättrad uppföljning av frivilliga avsättningar delar regeringens bedömning att uppföljningen av de frivilliga avsättningarnas omfattning, kvalitet och långsiktighet bör förstärkas. Regeringen poängterar att incitament för skogsbruket att avsätta områden för biologisk mångfald delvis är en följd av marknadens efterfrågan som kanaliseras och kommer till uttryck genom certifieringssystemen. Dessa system kan behöva ta ökad hänsyn till avsättningarnas kvalitet och långsiktighet. Det är också en brist att de frivilliga avsättningarna inte redovisas tydligare. Skogsbolagen, särskilt de statliga ägarna, ska erbjuda full insyn och öppenhet kring sina frivilligt avsatta arealer. Öppenheten garanterar att skyddet blir varaktigt och inte hoppar runt mellan olika arealer för att möjliggöra avverkning. Ökad öppenhet ger också bättre möjligheter att nås av och ta vara på den kunskap som utomstående, t.ex. lokalt boende, har om var höga naturvärden finns. Öppenhet är nödvändigt för de frivilliga avsättningarnas trovärdighet. Om inte dessa avsättningar håller tillräcklig kvalitet ökar behovet av andra skyddsformer. 6.6Vård och skötsel av natur- och kulturmiljövärden i skogen Skötseln har varit eftersatt i många skyddade områden. Det är självfallet viktigt att skötseln görs på ett kostnadseffektivt sätt. Det är väsentligt för statens trovärdighet i näringen och bygden att de skyddade områdena sköts väl. Detta bör beaktas vid medelstilldelningen. Utredningen föreslog att 30 § skogsvårdslagen bör utvecklas med avseende på sociala värden. Regeringen tar stor hänsyn till de sociala värden som är kopplade till jakten (avsnitt 6.4) men tonar i övrigt ned skogens sociala värden. tycker att regeringen har avfärdat utredningens förslag väl lättvindigt och utan att lämna tillräckligt långtgående egna förslag på åtgärder för att stärka de sociala värdenas ställning. Det är viktigt att värna om skogens sociala värden, för rekreation och folkhälsa. Dessa är viktiga både för stadsbor och för boende på landsbygden. Ofta har närboende starka känslor för sin skog som de ibland ofta vistats i. En skog som är mer mångfasetterad och variationsrik, både vad gäller ålder och sammansättning, erbjuder rikare naturupplevelser. Den kan vara bättre för den biologiska mångfalden och de andra miljömålen. Den kan minska sårbarhet för följderna av kommande klimatförändringar och vara väl så bra ur produktionssynpunkt. Ett program för gröna jobb för natur- och kulturvårdande insatser eller skogsröjning kan erbjuda arbetstillfällen som är särskilt viktiga för vissa utsatta grupper, vilket visats av samarbetsprojektet mellan AMS och för långtidsarbetslösa. Omsorg om skogens sociala värden går oftast hand i hand med omsorg om natur- och kulturvärden och kan vara till fördel för produktionen vid klimatförändringar. De sociala aspekterna bör prioriteras högre i skogspolitiken och vid val av skötselmetoder. 8Skogens roll i en framtida klimatöverenskommelse delar regeringens bedömning att det är viktigt att dra in skogsskötsel i en framtida klimatöverenskommelse. Det är då väsentligt att andra miljöhänsyn än klimat ges tillräcklig tyngd. I fattiga länder är det särskilt viktigt att också beakta skogens sociala värden.