ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ330 · 2008-10-02 00:00:00 — Gasledningens dragning i och miljöpåverkan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av en noggrann konsekvensanalys för miljön och svenskt fiske i med anledning av den planerade gasledningen norr om . Det rysk-tysk-holländska konsortiet Nord Stream har beslutat att ändra sina planer och låta den ryska gasledningen genom gå norr om och vidare mot . Denna sträckning ligger endast från den skånska kusten. I dessa vatten bedrivs mycket av det svenska fisket av torsk, som riskerar att bli inskränkt på grund av ledningens nya dragning. Även fiske av sill och skarpsill påverkas. När fiskarna lagt ut trålen vill man oftast dra den fyra utan att ta upp den. Ligger det en gasledning i vägen får fisket avbrytas, annars kan ledningen skadas. Ett fiskeförbud kan bli aktuellt detta med tanke på risken för skador på ledningen från tjocka stålplåtar som dras på botten med trålarna. Det finns också risk för att biologiskt material byggs upp, som det gör på saker som sticker upp från botten. Det skapar lä för strömmarna med syrebrist som följd, vilket också påverkar både fisk och övrig havsmiljö. Det är därför nödvändigt att analysera konsekvenserna för miljön och svenskt fiske i med anledning av den planerade gasledningen norr om . Ett bättre alternativ för miljön vore i så fall att dra gasledningen på land, via de baltiska staterna och . Då kunde även dessa länder utnyttja densamma. Låt hantera frågan. i (s)
mot · GW02MJ331 · 2008-10-02 00:00:00 — Regler för ersättning för tamdjur som skadats indirekt av fredat vilt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av behovet av ersättning för tamdjur som skadats indirekt av fredat vilt. Reglerna säger att om tamdjur eller gröda skadas av fredat vilt kan tamdjurs- eller markägaren ansöka om ersättning hos . Vid förluster av exempelvis nötkreatur görs en värdering i varje enskilt fall och utgår från bland annat livdjursvärdet. Ersättning kan ges för den merkostnad som uppstått vid insamlande av utskrämda övriga djur, staketreparationer, med mera. För skadade djur ersätts utlägg för veterinärvård och medicin mot kvitto. Men i vissa enskilda fall dödas inte tamdjur direkt av fredat vilt. När en grupp kor löpte amok efter en vargs besök i en hage dödades en ko av en bil, efter att kon skenat över fält och ut på vägen. De övriga korna samlades in men djurägaren tvingades avliva korna då dessa inte längre gick att ha i inhägnat område. Dessa är indirekta skador som drabbat djurägaren ekonomiskt. En översyn behöver göras för att se över behovet av ersättningen för tamdjur som skadats/dödats av fredat vilt indirekt.
mot · GW02MJ332 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en märkning som offentliggör resultatet av en kontroll enligt livsmedelslagen. För att underlätta för konsumenter inför framtida besök och inköp hos näringsidkare som lyder under livsmedelslagen borde en godkändmärkning införas. Ett märke med datum för inspektion som placeras väl synligt vid entrén, vilket också blir en sorts offentliggörande av resultatet av en kontroll enligt livsmedelslagen. På samma sätt som man i en hiss kan se att den kontrollerats, skulle konsumenter nu kunna få se en tydlig signal om att näringsstället har en godkänd livsmedelsmiljö. Denna typ av godkändmärkning skulle vara graderad i olika nivåer, icke godkänd och godkänd. Som situationen är är det svårt för en enskild konsument att veta om en restaurang eller ett konditori har en god hygien och sköter sig enligt livsmedelslagen. Men genom att införa denna typ av märkning så kan alltså konsumenten se när exempelvis ett konditori senast hade en inspektion. Dessutom blir själva symbolvärdet av att ha en godkändmärkning en morot för att både ägare och personal ska arbeta bättre för att följa livsmedelslagen.
mot · GW02MJ334 · 2008-10-01 00:00:00 — Branschernas miljöcertifiering och kommunernas tillsynsskyldighet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta kommunernas miljötillsyn och likställa branschernas miljöcertifiering med kommunernas operativa tillsynsskyldighet enligt . syfte är att reglera och främja en hållbar utveckling. Den är omfattande och regelsystemet innehåller sammanlagt tusentals bestämmelser. För att se till att bestämmelser efterföljs finns operativa tillsynsmyndigheter. Kommunerna är tillsynsmyndigheter och kontrollerar därmed företagen i respektive kommun. Det är kostsamt för kommunerna då det kräver både personal och mycket tid. Fler och fler företag är måna om miljön och tar egna initiativ för att bli mer konkurrenskraftiga på marknaden. Företagen miljöcertifierar sin verksamhet enligt godkänd standard, vilket kan vara ISO-standard. Det är en branschanknuten certifiering, som är oerhört omfattande och innebär årliga revisioner. För att få behålla sin certifiering, som utförs av revisorer med specialistkompetens, får inga avvikelser förekomma. Trots detta utför också kommunerna miljötillsyn, vilket innebär att företagen får bekosta två miljötillsyner. Det är slöseri med tid, pengar och kraft både för företagen och för kommunerna. Låt företagen sända in den godkända miljörevisionen då den utförts av branschrevisorerna, och därmed ska kommunernas tillsynsskyldighet vara tillgodosedd. Lagstiftningen bör ses över i syfte att underlätta för företagen och godkänna en branschrevision likvärdig med kommunernas tillsynsskyldighet.
mot · GW02MJ338 · 2008-10-03 00:00:00 — Regional förvaltning av rovdjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beslut om regionalisering av rovdjursförvaltning. Angrepp på tamdjur är ett allvarligt problem i flera län, bland annat . , björn och lo har ökat, och vissa av dessa är oskygga och uppträder regelmässigt i närheten av bebyggelse. Dessa angrepp försämrar livskvaliteten för boende i dessa områden eftersom ett högt rovdjurstryck skapar rädsla och otrygghet samt en oro för tamdjur. Jakten påverkas också negativt eftersom jägare inte vågar släppa sina hundar. För många rovdjur på för liten yta innebär att skyddsjakt i vissa delar är nödvändig. Men för att ha tillräckligt bra underlag för beslut om skyddsjakt måste förvaltningen av rovdjuren helt eller delvis regionaliseras. Ökar man möjligheterna för jakt på rovdjur blir dessa mer skygga och genererar då inte lika stora skador. Därmed skapas också en större acceptans för rovdjuren bland de boende inom dessa områden. Rovdjurspolitiken måste föras närmare de människor som berörs för att den ska vara väl förankrad och i samklang med verkligheten. ska ha livskraftiga, friska och jaktbara rovdjursstammar med antal på acceptabel nivå. En regionalisering av förvaltningen skapar ökad tilltro, dvs. en tilltro som innebär att fler också kommer att ta avstånd från den illegala jakten. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02MJ339 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är kommunerna som ska ha rätt att fatta beslut i strandskyddsfrågor. Ett starkt och tydligt ramverk för strandskyddet är viktigt. Människors rätt att röra sig fritt ska värnas i enlighet med allemansrättens traditioner. Känsligt djur- och växtliv ska vårdas. är det viktigt att slå fast principen att frågan om hur stränder utifrån ett sådant ramverk ska användas bör avgöras nära de människor som berörs och utifrån ett helhetsperspektiv. Att bygga strandnära har självklart olika förutsättningar på olika håll i landet. Strandskyddsreglerna har alltför länge präglats av en fyrkantig tillämpning som inte tagit hänsyn till att kommuner har skilda behov. Enligt vår mening bör inriktningen av strandskyddet vara lättnader i strandskyddet i glesbefolkade och ytstora kommuner. I de områden där stränderna redan har exploaterats hårt, till exempel utmed eller i , kan det finnas anledning att stärka skyddet. Det finns kommuner som har goda skäl för att ha en mycket restriktiv hållning till bebyggelse nära stränderna. Men det finns också kommuner med långa, obebyggda strandområden där bebyggelse kan accepteras utan att störa vare sig allemansrätt, friluftsliv eller djur- och växtlivet. Exempel på sådana kommuner finns det gott om i både och . Många kommuner har kraftfullt engagerat sig för ett ökat självbestämmande när det gäller strandskyddet. Och kommunerna bör enligt vår mening ges rätt att fatta besluten om hur strandskyddet ska tillämpas eftersom de har den bästa kunskapen om hur verkligheten ser ut i varje enskilt fall. I finns stor förståelse för att olika delar av landet har olika förutsättningar och att samhället måste ta till vara behovet av utveckling i hela . Då fungerar det inte, som fallet varit med det gällande strandskyddet, att låta det exploateringstryck som finns på ett begränsat antal orter vara mall för hela landet. I kommuner med fler sjöar än invånare måste det vara möjligt att positivt få pröva möjligheten att bygga hus nära vattnet där efterfrågan finns! I den remissrunda som det nya strandskyddsförslaget varit ute på framhåller många instanser problemen med nuvarande system. bör det därför vara dags att gå från ord till handling i fråga om ett reformerat strandskydd. För att få en bättre lokal och regional förankring av tillämpningen av strandskyddet bör kommunen enligt vår mening få en mycket mer framträdande roll. Länsstyrelserna kan ges en övervakande roll med möjlighet att pröva kommunala beslut i länsrätterna vid behov. Kommunerna bör i dialog med sina medborgare få redovisa vilka områden som ska skyddas och vilka som kan nyttjas för bebyggelse också nära vatten. Vi är övertygade om att ett reformerat strandskydd kan bidra till ny livskraft i många kommuner. Med ett lokalt ansvarstagande skapas också de bästa förutsättningarna för att vårda och bevara många fantastiska miljöer vid vatten.
mot · GW02MJ349 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undanta blyammunition från miljömål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa skatt på blyammunition innan godtagbara alternativ finns. 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. blev det i Skytte- och stor debatt och oro efter att Kemikalieinspektionen föreslagit en blyskatt. Skatten var så stor att den allvarligt hade hotat sportskyttet och övningsskyttet för jägare. Blyammunition har varit uppe till debatt. Det fanns ett löfte från alliansen att upphäva förbudet mot blyammunition som den förra socialdemokratiska regeringen avsåg att införa. Hitintills har ingen kunnat påvisa miljöfaror med bly i ammunition. Det finns ett par studier som kunnat påvisa mindre faror och skador vid extrem exponering. Den mest kända är antagligen en grönländsk studie på storkonsumenter av fågelkött som skjutits med blyhagel. De studier som gjorts på markspridning av bly vid jakt- och sportskytte har tydligt visat att utfällningarna är mycket små. Dagens jakt- och sportskytte skadar i praktiken inte miljön. Bly är det djuretiskt och säkerhetsmässigt bästa materialet till hagel och projektiler (kulor) i ammunition avsedd för jakt. Det kan inte uteslutas att det kan komma bättre alternativ till bly än de som redan existerar. Den kanske viktigaste fördelen med bly i ammunition är att det är en mjuk och tung metall. Det gör att kulan dels har mycket energi, dels lätt kan överföra energin när den mjuka metallen deformeras. Det gör att skadan en blykula gör är mycket stor. Men när en jägare skjuter sitt byte vill man att det ska gå enkelt och fort att fälla ett djur. En blykula är det material som har bästa förutsättningarna att smärtfritt fälla ett byte. Det är etiskt mycket viktigt att jakt sker på ett smärtfritt sätt. Blyets tyngd och formbarhet gör också att det är lätt att göra kulor som är stabila och träffsäkra. Det gör också att jägarens möjligheter att träffar där det önskas är större än jakt med kulor i annat material. Det gör att plågsamma skadskjutningar minskar. Blyets effekter sammantaget gör det till det djuretiskt bästa materialet för ammunition. Det är träffsäkert och vållar stor skada. Inte heller har någon miljöskadlig effekt kunnat påvisas. bör undanta blyammunition från miljömål till dess att det finns djuretiskt bättre alternativ att tillgå.
mot · GW02MJ350 · 2008-10-02 00:00:00 — Förbud mot transfetter i livsmedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot transfetter. Allt fler vetenskapliga rapporter vittnar om transfetternas negativa inverkan på människors hälsa. Intag av stora mängder transfetter är skadligt och ger framför allt en ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar. Förutom att höja det så kallade onda kolesterolet sänker också transfetter det goda kolesterolet. Transfett bildas när flytande växtoljor, ett vegetabiliskt fett, på kemisk väg förändras för att bli fastare, härdas. Tekniken används i livsmedelsindustrin. Halvfabrikatsprodukter, all friterad mat, pommes frites, kakor, glass, snacks, kex, bakverk, godis är exempel på livsmedel som innehåller transfett. Ofta innehåller dessa produkter dessutom mycket salt eller socker. Det kommer ständigt ut nya produkter på marknaden som innehåller transfetter. är det svårt för konsumenten att se om en produkt innehåller transfett, och i så fall hur mycket. Det finns heller ingen skyldighet för livsmedelsproducenter att redovisa om en produkt innehåller transfett eller inte. Det finns ingen lagstiftning i som gör att innehållet av transfettsyror måste stå i innehållsförteckningen. Grundliga studier i visar på är att en viss del av befolkningen äter stora mängder mat som innehåller transfett. Och denna grupp riskerar därför hjärtsjukdomar. Helt i onödan, eftersom transfett inte behöver användas! har som enda land i EU lagstiftat mot transfetter. Produkterna får i inte innehålla transfett. Livsmedelsindustrin och snabbmatskedjorna böjde sig för den danska lagen, de bytte transfetterna mot andra fetter i danska produkter. vill förbjuda transfetter i kex, kakor, pommes frites, chips och andra livsmedel. Kravet motiveras med att transfetter är skadligare för hälsan än andra fetter. kan inte självt göra något åt saken och uppmanar därför att komma med ett lagförslag och att ska backa från att dra inför på grund av deras transfettförbud. Vi bör följa det danska exemplet och införa en gräns för hur mycket transfetter som ska finnas i våra livsmedel.
mot · GW02MJ351 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bekämpning av den s.k. mördarsnigeln genom att regeringen tar initiativ till en förvaltningsplan för mördarsnigeln. Den spanska skogssnigeln, även kallad mördarsnigeln, sprider sig explosionsartat över landet. De värst drabbade landsdelarna är , , delar av , och . Mördarsnigelns favorittillhåll är trädgårdar i tätbebyggelse. Villaägare vittnar om dagliga mördarsnigeljakter av hundratals sniglar. Men det är inte bara villaägare som drabbas. Även koloniägare, fritidsodlare över huvud taget och golfbanor drabbas. Mördarsnigeln hotar också det kommersiella jordbruket. Mördarsnigeln har till exempel fått smak för böndernas höbalar. Problemet med den här sortens sniglar är att de är extremt svårbekämpade. Runt om i har de orsakat stora problem för både det kommersiella jordbruket och för vanliga fritidsodlare. finns bara bekämpningsmedel för det kommersiella jordbruket. Kemikalieinspektionen har dessutom godkänt bekämpningsmedlet Nematoder, ett preparat som kan användas för hemmabruk, det vill säga av vanliga villaägare. I övrigt får vanliga människor hoppas på väldigt torra sommarmånader, eftersom sniglarna behöver fukt för att överleva. Kemikalieinspektionen, som godkänner bekämpningsmedel för den svenska marknaden, har inte fått in några ansökningar från företag som vill introducera nya bekämpningsmedel i . På grund av den rådande situationen är det nödvändigt att bevaka mördarsnigelns framfart och på olika sätt underlätta bekämpningen av densamma. Det krävs en nationell strategi en förvaltningsplan för mördarsnigeln som innehåller forskning, bekämpningsmetoder, erfarenhetsutbyte med andra länder och informationsinsatser.
mot · GW02MJ353 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en förvaltningsplan för vildsvinsstammen. Vildsvinsstammen har ökat i det närmaste explosionsartat . finns cirka 60000 vildsvin i landet från och söderut. inträffade cirka 1500 trafikolyckor med vildsvin inblandade, en ökning jämfört med året innan. Vildsvinen orsakar också stora skador i jord- och skogsbruket. Men även villaägare och golfbanor drabbas av skador som vildsvinen orsakar. Skadorna på träd och grödor orsakade av vildsvin är på flera håll oacceptabelt stora och ökar . har på regeringens uppdrag kommit med förslag om den framtida förvaltningen av vildsvin . anser att förvaltning av vildsvin kräver mer organiserat samarbete mellan berörda intressenter och ur förvaltningssynpunkt över större geografiskt område än övriga klövviltarter i för att förebygga och balansera de skador vildsvin orsakar. Ökat samarbete behövs också för att minska konflikterna mellan jägarnas intressen och jordbruksarrendatorernas intresse att kraftigt begränsa vildsvinens skador i jordbruket samt för att minska antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade. Problemen uppstår bland annat då arrendatorer saknar jakträtt på den arrenderade marken, och då jägarna utfodrar vildsvinen men inte skjuter tillräckligt många vildsvin. Markägaren kan inte lösa problemet på egen hand. Därför är samverkan så viktig. innehåller också förslag om hur vildsvinsstammen ska begränsas genom ett högre jakttryck på yngre hondjur för att bromsa tillväxttakten. Verket föreslår också att planerad åtling och utfordring av vildsvin ska ske på platser som ligger på behörigt avstånd från odlingsmark. Om bara beräknas vildsvinsstammen vara dubbelt så stor. Därför bör regeringen presentera en förvaltningsplan för vildsvinsstammen som bygger på samverkansförslag. Förvaltningsplanen bör också innehålla förslag om hur vildsvinsstammen kan begränsas via jakt.
mot · GW02MJ354 · 2008-10-01 00:00:00 — Ersättning till jägarna för trafikskadat vilt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning om möjligheten att ersätta jägarna för trafikskadat vilt. Det inträffar ett mycket stort antal olyckor utefter vägarna eller järnvägarna med sådant vilt som man är skyldig att anmäla till polisen. Eftersök på vilt som har skadats vid kollision med ett fordon, antingen på väg eller räls, utförs av jägarna. Det är nationella viltolycksrådet som organiserar eftersöksjägarna. Eftersöksekipagen står redo dygnet runt för att tjäna bilisterna, lokförarna och markägarna med eftersök. Det inträffar ett mycket stort antal olyckor utefter vägarna eller järnvägarna med sådant vilt som man är skyldig att anmäla till polisen. Eftersöksjägarpatrullerna bedriver ingen jakt. De gör en humanitär insats för att minska djurens lidande. Eftersöksjägarna får emellertid ingen kostnadsersättning från samhället som täcker de direkta utgifterna för uppdraget. Det borde de naturligtvis få i samtliga fall där polisen initierat uppdraget. Sker inte det riskerar antalet eftersökspatruller att minska betydligt. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ta initiativ till en utredning om möjligheten att införa en kostnadsersättning till jägare som gör av polisen initierat eftersök på trafikskadat vilt.
mot · GW02MJ355 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till märkning av livsmedel för bästa miljöval. Den globala uppvärmningen och klimatförändringen är frågor som diskuteras av de flesta medier, och många svenskar är beredda att dra sitt strå till stacken för att kommande generationer inte ska få betala ett alltför högt pris för våra aktiviteter. Många har skaffat sig miljöbilar och transporternas påverkan på miljön är väl känt. Att äta mera ekologiskt och klimatsmart är en trend som exploderat. Enligt står maten för nästan en tredjedel av alla våra klimatpåverkande utsläpp. Mat i soptunnan är en stor miljöbov. Dessvärre lär en normal svensk familj slänga av sin mat. Så bara genom att slänga mindre mat kan man bidra till en bättre värld. Att som konsument göra klimatsmarta val är nästan omöjligt. Det finns Kravmärkt, Fair-Trade, närproducerat, ekologiskt osv. Vilket är mest klimatsmart? Enligt FN står världens köttproduktion för av växthusgaserna. Skall du välja lax i stället ställs du inför valet att köpa vild eller odlad. Odlad är bättre än vild som är utrotningshotad. Men odlad lax är energikrävande och avfall från fiskodlingar skräpar ner. Nötkött från kan vara bättre än närproducerat svenskt kött. i går ute året runt, äter gräs och dricker vatten ur naturliga källor. Köttet fraktas hit i miljödieselbåtar. I står djuren inne större delen av året och äter importerat kraftfoder. Det är hög tid att hjälpa de svenska konsumenterna att göra bästa möjliga miljöval och att hjälpa konsumenterna att lätt ta reda på vilken miljöpåverkan en vara har och hur den är producerad. En enhetlig miljömärkning på alla varor som ersätter de olika märkningar som finns bör införas. Av märkningen bör sådana saker som ekologisk produktion, energideklaration och klimatpåverkan inkluderas. Det är viktigt att det inte bara är energiåtgången som framgår av märkningen utan även att det går att se vilken påverkan produkten har på klimatet.
mot · GW02MJ356 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ett stopp för statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Till följd av överfiskning är den svenska fiskeflottan överetablerad. Det handlar om en överetablering i förhållande till resursbasen, fiskbeståndet, inte i förhållande till marknaden. Vissa bedömare menar att flottan skulle behöva i det närmaste halveras för att nå acceptabel lönsamhet. Det övergripande målet för den inom EU gemensamma fiskeripolitiken är att nyttjandet ska vara hållbart ur ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Nationella regler kan medlemsländerna endast införa i begränsad omfattning. Att vi måste återställa balansen när det gäller världens fiskbestånd är inte bara en fråga om människans önskan att kunna äta fisk även . Det är också viktigt för hela den biologiska mångfalden. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den så kallade rödlistan, exempelvis abborre, hälleflundra, ål, gråsej, vissa hajar och rockor, vildlax från , gös från insjöar, marulk, repodlade blåmusslor och tropiska räkor. förekommer olika former av statligt stöd via länsstyrelserna till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, till exempel ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Därför bör regeringen ta initiativ till ett stopp för statligt stöd till all fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar.