ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sk375 · 2008-10-06 00:00:00 — Översyn av avdraget för hushållsnära tjänster tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av de tjänster som omfattas av avdraget för hushållsnära tjänster. Det är mycket glädjande att tre av fyra nyanställda har gått från arbetslöshet till arbete tack vare avdraget för hushållsnära tjänster. Denna reform har bidragit till att få fler människor i arbete och har underlättat möjligheten för kvinnor att kunna gå från ett deltidsarbete till ett arbete på heltid. För ett genomsnittsföretag har antalet heltidsanställda ökat från sju till elva som antalet deltidsanställda har minskat från tio till sju. Även en mängd nya småföretag har bildats med hjälp av avdraget för hushållsnära tjänster. Det märks också att allt fler hushåll använder sig av detta avdrag. ansökte dryg 52000 personer om skattereduktion för hushållsnära tjänster och enligt branschorganisationen undersökningar kommer 184000 hushåll att köpa hushållsnära tjänster . Detta innebär att branschen kommer att omsätta . Det är välkommet att regeringen har genomfört en översyn av reglerna för hushållsnära tjänster, som bidragit till en rad förenklingar, i syfte att fler människor ska använda avdragsmöjligheterna. Däremot finns det anledning att fortsatt se över förutsättningarna för att inkludera fler tjänster inom ramen för hushållsnära tjänster. Detta i syfte att underlätta människors möjlighet att få vardagen att gå ihop med bland annat teknikens framsteg. Ett exempel på detta är IT-tjänster. Tekniska tjänster är ett behov i varje hem och tekniskt kunnande är ett måste. Tyvärr besitter inte alla denna kunskap, i synnerhet gäller det för många i den äldre generationen. Utvecklingen av ett 24 timmars myndighetssamhälle ställer krav på medborgarnas förmåga att hantera den digitala utvecklingen. hänvisas många till Internet för olika samhällstjänster och om ett nytt dataprogram skall installeras krävs antingen komplicerade instruktionsskivor eller support på nätet. ser vi också alltmer av teknik i hjälpmedel för sjuka och äldre samt vardagliga verktyg som hushållsmaskiner, telefoner och TV-apparater. Risken finns att de tekniska krav som krävs leder till generationsklyftor mellan den äldre och den yngre generationen. Ett av syftena med hushållsreformen var att minska den utbredda svarta sektorn. Det finns inga beräkningar på hur många svarta tjänster det finns inom teknisk hjälp. Men genom att inkludera även teknisk hjälp i hushållsnära tjänster skulle det sannolikt leda till en större marknad för dessa tjänster samt förebygga att klyftorna mellan de som är inkluderade och de som står utanför vårt digitala samhälle minskar. Av ovannämnda anledning skulle det vara välkommet att öppna upp för att fler får hjälp i hemmet och att regeringen initierar en översyn om att öka de tjänster som omfattas av avdraget för hushållsnära tjänster.
mot · GW02Sk376 · 2008-10-06 00:00:00 — Sparande till hållbar utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för sparande till hållbar utveckling. ges rätt att göra avdrag på skatten för individuellt pensionssparande upp till ett halvt basbelopp. På kapitalmarknaden tar man oftast ingen hänsyn till annat än bästa avkastning. Enskilda människor har stora svårigheter att spåra hur deras pengar verkar. Ett sätt att stimulera flödet av kapital till investeringar, som syftar till en hållbar utveckling, vore att införa motsvarande avdragsrätt för grönt sparande, ett sparande som förutsätter att man redovisar vad pengarna används till. Ett sådant system skulle betydligt öka takten mot en hållbar utveckling som vi så väl behöver.
mot · GW02Sk377 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphandling av driften för SPAR. Det statliga personadressregistret, SPAR, är ett offentligt ägt register som omfattar alla personer som är folkbokförda i . Förordning 1998:1234 reglerar bland annat ansvar för registret och driftsform. är personuppgiftsansvarig för SPAR. Enligt beslut av nämnden har fått uppdraget att sköta driften av registret. Företaget ingår i Bisnode som ägs av och . SPAR är ett utmärkt register som nyttjas av stort antal företag och organisationer. Dock kan man ifrågasätta överlåtandet av driften till ett på marknaden verksamt företag utan föregående upphandling. Att ha monopol på försäljning av uppgifter i registret innebär att ha en särställning och att staten har små eller inga möjligheter att påverka avgifterna för användarna. Med hänvisning till ovanstående föreslås att driften av SPAR handlas upp i vanlig ordning.
mot · GW02Sk378 · 2008-10-06 00:00:00 — En översyn av inkomstskattegränserna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av inkomstskattegränsen. Regeringens utlovade höjning av inkomstskattegränsen är välkommen eftersom den ligger väl i linje med regeringens politik för fler i arbete. Var tredje arbetande svensk betalar inkomstskatt, trots att man vid skattereformen 1991 slog fast att av de arbetande skulle betala statlig inkomstskatt. Det innebär att både poliser och barnmorskor tillhör grupper som betalar den statliga skatten. Ambitionen att utbildning ska löna sig är nödvändig för framtida svensk konkurrenskraft. behöver uppmuntra fler till att utbilda sig och då är det av oerhörd vikt att år av studieskulder vägs upp av en ökad inkomst efter examen. Efter höjningen uppgår den nya gränsen till för betalning av inkomstskatt. Det finns dock flera anledningar till att höja gränsvärdet ytterligare. har gett alliansregeringen rätt när de menar att sänka inkomstskatter leder till fler i jobb. Dessutom menar OECD-experterna att en bättre och billigare väg till många nya jobb i är att höja gränsen för den statliga inkomstskatten. Detta eftersom fler människor skulle finna det mer lönsamt med extra arbetsinsatser. Även efter regeringens höjning av gränsvärdet betalar fortfarande tyvärr en alltför stor andel av svenskarna statlig inkomstskatt. Det riskerar att få effekten att människor, som av anställning arbetat upp en lite högre lön, inte känner det lönsamt att jobba lite mer. Samma resonemang gäller för dem som står i startgroparna för högskolestudier. är ett land som i praktiken har en extremt liten inkomstspridning. Enligt beräkningarna i tjänar genomsnittspersonen, i den grupp som hör till de i landet som har högst inkomster, knappt 30procent mer än genomsnittspersonen i den grupp som hör till de 20procent som tjänar minst. Mot bakgrund av detta finns det inga större hinder för att öka incitamenten till arbete och utbildning genom att minska andelen som betalar statlig inkomstskatt betydligt. Det behövs därför en översyn av inkomstskattegränserna.
mot · GW02Sk379 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till införandet av ROT-avdrag. Efter att alliansregeringen införde reformen avdragsrätt för hushållsnära tjänster har närmare 10000 arbeten skapats (/2008). Det var välbehövliga insatser för en bransch som tidigare led svårt av konkurrensen från svart sektor. Effekten har också blivit att tre av fyra anställda gått direkt från arbetslöshet till arbete. Mot bakgrund av de positiva effekterna från reformen med hushållsnära tjänster finns det anledning att se över möjligheten att inbegripa de så kallade ROT-tjänsterna i systemet med avdragsrätt. Erfarenheterna från tidigare ROT-avdrag är positiva. använde sig av ROT-avdrag . Beräkningar visar att reformen kostade staten . Men en undersökning utförd av analysföretaget har visat att staten fick en intäkt på för moms, arbetsgivaravgifter och löneskatter. Det är sannolikt att det skulle få motsvarande effekt om ett ROT-avdrag införs , och det skulle således bli en lönsam affär för staten. Det är allmänt vedertaget att många kan tänka sig att köpa hantverkstjänster svart. Undersökningen från Industrifakta visar att nästan fyra av tio hushåll kan tänka sig att köpa hantverkstjänster svart. Med ett ROT-avdrag kan nio av tio tänka sig att köpa vita tjänster . utvärderingar av det förra ROT-avdraget visar också att många svarta jobb blev vita och att arbetslösa fick jobb, vilket gav nya skatteintäkter tillbaka till staten. Ett införande av ROT-avdrag skulle med hög sannolikhet leda till fler i arbete, men också till fler och tryggare anställningar då de som arbetar svart inte omfattas av exempelvis pensionsförmåner, arbetsmiljölagar eller andra förmåner. Därför bör regeringen ta initiativ till införande av ett ROT-avdrag.
mot · GW02Sk380 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristande rutiner vid misstagsbehandling. vill ha ett företagarklimat i världsklass och det ska vara enkelt och roligt att driva företag. Men det kräver ett rättssamhälle som garanterar att även företagare skyddas mot kränkningar. Det borde vara självklart att myndigheter har rutiner för att rätta till uppenbara rapporteringsmisstag såsom skriv- eller sifferfel. Så är sällan fallet och särskilt inte när det gäller skatteärenden. I en utredning som gjorts av företagarorganisationen () uppmärksammas problematiken med misstagsbetalning till felaktigt skattekonto. saknar rutiner för den här typen av misstagsbetalningar. Det resulterar i att företagare återkommande krävs på redan inbetald skatt. hävdar dessutom att dessa beslut inte är överklagbara, vilket skulle innebära att drabbade företagare helt saknar möjlighet till en rättslig prövning. Detta får till följd att företag som av misstag fyller i ett felaktigt OCR-nummer är utlämnade till godtycke. Allmän rättspraxis visar att den civilrättsliga huvudregeln för misstagsbetalningar är att det felaktigt betalade beloppet skall återgå. nu aktuella policy är emellertid att misstagsbetalaren får skylla sig själv. omför endast pengarna efter skriftligt medgivande av mottagande företag samt att det finns ett motsvarande överskott på skattekontot. Dagens system får orimliga ekonomiska konsekvenser för dem som drabbas. Att och andra myndigheter i saknar tillfredsställande rutiner för att säkerställa rättssäkerheten gentemot medborgare och företagare är oacceptabelt. Nuvarande ordning är inte förenlig med ett väl fungerande rättssamhälle. Därför bör regeringen se över bristande rutiner vid misstagsbehandling.
mot · GW02Sk381 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mervärdesskattereglerna för cateringverksamhet. belastas cateringfirmor som levererar mat eller livsmedel med 12 procents mervärdesskatt. Skulle den som anlitar firman även vilja beställa serveringspersonal debiteras denna del av tjänsten med 25 procents mervärdesskatt. Problemet är att cateringföretaget enligt dagens regler är tvingade att ta ut en 25-procentig moms även för maten i samband med att de också hyr ut personal. Denna stora skillnad i pris har resulterat i att många cateringfirmor möter hård konkurrens med företag som använder sig av illegala medel. Kunderna beställer endast mat för att sedan anlita svart arbetskraft när det kommer till serveringspersonalen, eftersom det blir billigare. Cateringbranschen har mycket små marginaler. Kan respektive momssats för personal samt mat behandlas var för sig underlättar det för cateringföretagen att konkurrera på bättre villkor. På bör arbetet med att sänka momssatserna för restaurangbranschen generellt prioriteras i arbetet inom ramen för den europeiska gemenskapen. Förbättrade förhållanden i cateringbranschen leder förhoppningsvis till att fler arbeten övergår från den svarta sektorn in till den vita. Detta leder till en tryggare anställning för de anställda och fler människor i arbete, något som ligger väl i linje med regeringens politik för fler i arbete. Regeringen bör därför se över momsbeskattningen av cateringverksamhet.
mot · GW02Sk382 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fåmansbolagsreglerna. I många länder har man lägre beskattning av småföretagare då de skapar nya jobb och bidrar till tillväxten. I har vi fåmansbolagsreglerna, de så kallade 3:12-reglerna, som innebär extra hög beskattning av småföretag som är snabbväxande och vinstrika. Regeringen har arbetat med att reformera och förenkla 3:12-reglerna men dessa regler är fortfarande en tung belastning för många mindre företag. För att stimulera våra småföretag måste denna missgynnande beskattning ses över. Beskattning av aktieutdelningar och avyttring av aktier bör vara enhetliga med noterade aktier. En beräkning , gjord av , visar att 3:12-reglerna kostar företagare , varav den största utgiftsposten är tiden det tar att tränga in i regelverket. Fåmansbolagsreglerna går ut på att hindra ägare av fåmansbolag att omvandla tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. Fåmansbolag överbeskattas ofta vid försäljning av andelar eller får inkomster via aktieutdelning. Anledningen till detta är att de beskattas för inkomst av förvärvsarbete istället för att beskattas för inkomst av kapital en skillnad som innebär istället för . Ett avskaffande av fåmansbolagsreglerna skulle resultera i att all aktieutdelning beskattas som inkomst av kapital och att försäljning av andelar i fåmansbolag beskattas i sin helhet som inkomst av kapital. Fåmansbolagsreglerna tar inte heller tillräcklig hänsyn till risken som en företagare tar i sin verksamhet. En delägare av ett fåmansbolag har ett extremt begränsat skyddsnät i jämförelse med en person som är anställd och tar dessutom mycket stora privatekonomiska risker. Det bör finnas ett mindre omfattande regelverk för småföretagare så att ett eget personligt ekonomiskt skydd kan byggas upp.
mot · GW02Sk384 · 2008-10-06 00:00:00 — Avdragsrätt för arbetsgivare för cykelinköp tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för friskvård. Samhället har mycket att tjäna på att fler väljer att cykla till och från jobbet. För det första är cykeln världens mest miljövänliga fordon. Om en procent av bilåkningen i överförs till cykling minskas kvävedioxidutsläppen med över . Enligt var ungefär hälften av alla bilresor kortare än . I tätorter var av bilresorna kortare än . Många av dessa resor går till och från människors arbeten, och det är just på dessa resor som många av miljövinsterna kan göras. De korta bilresorna står för av den totala körsträckan men svarar för av avgasutsläppen. För det andra finns det stora folkhälsofördelar med att fler tar cykeln. kostnader för sjukdomar kopplade till fysisk inaktivitet uppskattas av WHO till . WHO konstaterar att 30 minuters måttlig fysisk aktivitet minskar riskerna för bland annat hjärt- och kärlsjukdomar. Ungefär som en cykeltur till och från jobbet tar för många. Kommande års infrastruktursatsningar kan dessutom göra cykling än mer attraktiv när delar av biltrafiken leds förbi och runt städerna snarare än genom dem. Att erbjuda motion som innebär ett miljövänligt resande är dessvärre med dagens regler dyrt både för arbetsgivare och anställda. Detta är märkligt mot bakgrund av den kunskap vi har kring de positiva konsekvenser detkan ha på både miljö och folkhälsa. kan arbetsgivaren ge ett skattefritt motionskort till sina anställda så att de kan använda träningscyklarna på ett gym. Däremot kan arbetsgivaren inte tillhandahålla ett friskvårdsbidrag som kan utnyttjas för inköp av en cykel för att den anställde ska ta sig till och från jobbet. Att få en cykel av sin arbetsgivare bör liksom ett motionskort på gym betraktas som en skattefri friskvårdsförmån, enligt min mening. Genom att erbjuda de anställda ökad valfrihet över hur de vill utnyttja sitt friskvårdsbidrag kommer vi att kunna bidra till såväl bättre miljö som ökad folkhälsa. Regeringen bör därför se över reglerna för vad som ska vara avdragsgilla utgifter för företagshälsovård.
mot · GW02Sk385 · 2008-10-03 00:00:00 — Statliga avgifter för företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över nivåerna på statliga straffavgifter för företag. Statliga myndigheters fasta straffavgifter för försenade betalningar är inte proportionella. Småföretagare får betala mer i proportion till omsättning. Det gäller t.ex. straffavgift för försenade momsinbetalningar och företagsdeklarationer. Ett stort företag har inga problem att betala dessa avgifter. De sätter t.o.m. ibland i system att vänta med betalningar för att förbättra sin likviditet. För ett litet företag med små ekonomiska marginaler kan nuvarande avgiftssystem vara förödande. Om obetalda förseningsavgifter också leder till betalningsanmärkningar blir företaget stämplat som opålitligt gentemot nya kunder och får också svårt att låna pengar till nya investeringar. Småföretag har inte stora ekonomiska avdelningar som kan sätta sig in i regelverket. Ofta är det småföretagaren själv som sköter bokföringen eller i bästa fall en enda anställd person. Sannolikheten för att en småföretagare ska göra fel blir därför större. Det viktigaste är att småföretagen får koncentrera sig på att utveckla sina företag, inte på att hantera oproportionella avgifter när ekonomiska rutiner brister, vilket inte minst är vanligt under nya företags startskede. De statliga straffavgifterna måste därför bli mer proportionella. Småföretag borde få betala lägre förseningsavgifter. Storföretagen borde få betala högre kännbara förseningsavgifter som förhindrar att de använder staten som en bank för att förbättra sin likviditet.
mot · GW02Sk387 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av lagstiftningen vad avser kulturhistoriskt intressanta näringsbyggnader. Runt omkring vår landbygd finns många kulturhistoriskt intressanta byggnader som vittnar om gångna tider och är en del av vårt kulturarv. De flesta är i privat ägo. Underhållsbehovet utgör en stor belastning på verksamheten dels på grund av byggnadernas storlek och ålder samt att man ska använda sig av traditionell teknik och specialkunnande. För en viss kategori näringsfastigheter är momsen inte avdragbar, nämligen bostäder. Dessa är i de allra flesta fall klart överdimensionerade för ett boende. Att inte utnyttja dessa byggnader leder oftast till förfall eller förvanskning av det kulturhistoriska värdet. Man kan givetvis tänka sig att staten löser in dessa byggnader och förvaltar dem i likhet med de andra byggnadsminnen som staten själv äger. Dock kan detta bli synnerligen kostsamt att både äga och förvalta. Vidare kan det påvisas att en privat ägare genom tradition, kunskap och eller intresse har väsentlig större motivering att underhålla en ägd kulturhistoriskt intressant byggnad. Staten ska således inte äga kulturhistoriskt intressanta byggnader mer än i nödvändig omfattning. Däremot har staten ett långsiktigt ansvar för att vårt kulturarv inte förfaller och att kunskap om skötsel, underhåll och traditionell hantverksteknik vidmakthålls. Det ligger också i statens ansvar att ge rimliga villkor som inte medför påfrestande budgetbelastning. I dagens lagstiftning får inte momsavdrag göras för bostäder. Detta gäller även kulturhistoriskt intressanta bostäder som klassas som näringsfastighet. Detta bör ses över. Jag hemställer att regeringen ser lagstiftningen kring kulturminnesvård samt tillämpningen av mervärdesskattelagstiftningen för näringsfastigheter i förenkla regelverket kring kulturminnesmärka näringsfastigheter minska kostnadsbelastningen på vårt kulturarv ge långsiktiga regler för bevarande av vårt kulturarv.
mot · GW02Sk389 · 2008-10-01 00:00:00 — Fler möjligheter för kulturen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrade avdragsregler för kultursponsring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företags möjlighet till konstinköp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upprättande av regionala för utvecklingen av relationerna mellan kultur och näringsliv.1 1 Yrkande 3 hänvisat till KrU. En närmare koppling mellan kultursektorn och näringslivet är viktig för den framtida utvecklingen av både kulturlivet och näringslivet i . Ett ökat samarbete med den privata sektorn skulle innebära ett bredare deltagande i kulturlivet för de anställda på respektive företag, en möjlighet till kreativitetsutveckling inom de berörda företagen och ett inflöde av medel till kultursektorn. Att arbeta aktivt för en större grad av samarbete innebär betydande vinster för både kulturlivet, näringslivet och samhället i stort. Det är därför viktigt att inte behandla frågan om kultur- och näringslivssamarbete enbart som en fråga för kulturen. Ett starkt, expansivt och framåtblickande näringsliv är i absolut behov av de impulser och de kontaktytor som kulturen kan erbjuda. Det finns ett växande intresse från båda parter att finna samarbetsmöjligheter. Dock försvåras detta samarbete av snårig lagstiftning och brist på kunskaper, strukturkapital och modeller för värdeskapande samarbeten. Jag anser att skattelagstiftningen som reglerar avdragsrätten för sponsring bör ändras i enlighet med det förslag från som överlämnades till (Förslag om förändrade regler för sponsring, , rapport 2006:3). Dagens skatteregler hämmar företagens konstinköp, och det bör därför övervägas om avdrag för inköp av konst kan medges. införde avdragsrätt för konstinköp och stöd till enskilda gallerister vid internationella konstmässor. har system för avdragsrätt där aktiva konstnärer gynnas. I finns också möjlighet att anställa konstnärer för konstnärligt arbete där lönen för detta arbete är avdragsgill. Jag anser att dessa modeller är intressanta och bör kunna översättas till svenska förhållanden. De åtgärderna ökar möjligheten för konstnärer att få en inkomst som gör det möjligt att leva på sitt konstnärskap. När företag tillfrågas varför man inte i högre utsträckning samarbetar med kulturorganisationer och enskilda konstnärer, anförs ofta argumentet att regelverket är för otydligt, att man inte har tillräcklig kunskap i ämnet och ett bristfälligt kontaktnät i kulturlivet. gör till exempel föreningen och Näringsliv stora insatser för att bygga broar mellan aktörer i de båda sektorerna, men mer behöver göras. Staten borde överväga att införa för samarbeten och mötesplatser mellan parterna. Här kan ett genomfört arbete i tjäna som modell. Genom en statlig satsning på Kultur och systerorganisation, Forum for Kultur og Naeringsliv i , har ett 15-tal noder upprättats i olika delar av . Dessa noder utgör lokala och arbetar aktivt i sina lokala nätverk för ett närmande mellan kulturlivet och den privata sektorn.
mot · GW02Sk390 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att synliggöra summan av samtliga skatter samt lagstadgade och avtalsenliga arbetsgivaravgifter på varje lönebesked. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över källskattesystemet. En fungerande demokrati och effektiv marknadsekonomi förutsätter att medborgarna är välinformerade. finns det ett antal kommuner i landet som utöver lön och preliminär skatt på lönebeskedet, även redovisar lagstadgade och avtalsenliga avgifter som arbetsgivaren betalar in. Att redovisa arbetsgivaravgifter och skatter tydligt för sina anställda är viktigt från demokratisynpunkt. Genom redovisningen kan vi tydligare se hur mycket var och en betalar i skatt. Sedan källskattereformen genomfördes dras preliminärskatten från lönen utan att vi ser den, i alla fall inte om vi är löntagare. Skatterna är osynliga i den mening att de inte överhuvudtaget redovisas på lönebeskedet eller i deklarationen. Det gäller merparten av skatterna på arbete (löneskatter, moms och punktskatter). Skatternas storlek har mycket stor betydelse för svenska folkets privatekonomi men de är väl dolda, och få människor vet hur stor andel skatt de egentligen betalar. Vi anser att det är en självklarhet att hela personalkostnaden redovisas och att den enskilde får information om den totala summan av avgifter och skatter. Regeringen bör med detta som utgångspunkt se över och ta initiativ till förändring i redovisningen av källskattesystemet.