ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub273 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av tandhygienister och tandhygienistutbildning. Tandhygienist är en efterfrågad yrkesgrupp i vårt samhälle. I dagens tandvård blir det förebyggande arbetet allt viktigare. I paritet med detta blir också tandhygienisternas roll mer och mer viktig. Det är därför viktigt att bevara den tandhygienistutbildning som sker på åtta platser i landet. Det årliga intaget av studerande är cirka 200 elever. Tandhygienistutbildningen innehåller till viss del klinisk verksamhet, vilket för del är . Folktandvården har bedrivit denna form av verksamhet. Under den första terminen i utbildningen görs ingen praktik ute i verksamheten. Under andra, tredje och fjärde terminerna däremot sker klinisk handledning i varierande omfattning beroende på var i utbildningen studenten befinner sig. Uppskattade kostnader för Folktandvården när det gäller den kliniska handledningen är ca , och för andra, tredje respektive fjärde terminen. Detta ska jämföras med den ersättning som Folktandvården får och som är respektive och per student. Sammantaget innebär detta att en klinik har en kostnad motsvarande ca för sin student , medan ersättningen som utgår är . Mellanskillnaden, dvs. , får Folktandvården själv stå för. Skillnaden beror främst på förlorade patientintäkter som handledning pågår. Detta i sin tur leder till svårigheter när det gäller högskolans möjligheter att få praktikplatser för sina studenter. Det är viktigt att regeringen ser över behovet av fortsatt verksamhet för tandhygienistutbildningen så att det inte uppstår brist på tandhygienister.
mot · GW02Ub277 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vuxenutbildning. Det är många människor i vårt land som inte tagit gymnasieexamen eller inte läst vid högskola. De började arbeta direkt efter grundskola eller avbröt sina gymnasiestudier och har först i vuxen ålder känt behovet av att läsa vidare. Det är då viktigt att det finns möjlighet till lärande även när man arbetat . Vuxenutbildning är ett mycket bra sätt att låta människor växa, både för sin egen skull och för samhällets. Att få studera som vuxen innebär att man har ett helt annat fokus, och kanske ett annat mål, än vad man hade som ung. Att kunna fortbilda sig inom sitt eget yrke eller att byta bana mitt i livet är något som samhället måste bejaka. Ett livslångt lärande måste vara en rättighet. Indragna medel till vuxenutbildningen innebär att människor stoppas i sin utveckling och att man skapar återvändsgränder. Det svenska utbildningsväsendet är i grunden bra, men det måste även i fortsättningen vara till för alla, inte bara för dem som har tillräckligt god ekonomi för att själva kunna bekosta sina studier i vuxen ålder.
mot · GW02Ub281 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läroplanerna för grundskola och gymnasium bör genomgå en ordentlig översyn. De svenska läroplanerna för grundskola och gymnasium har på nacken. Omfattningen av vissa av de skolämnen som finns i läroplanerna ifrågasätts av såväl föräldrar som elever, medan andra ämnen som uppfattas som centrala får mycket litet utrymme. Samhället förändras, och det måste även skolan göra. Det är därför dags att göra en ordentlig översyn av läroplanerna för både grundskola och gymnasium, och fundera över såväl befintliga som tänkbara nya skolämnens utrymme på elevernas scheman.
mot · GW02Ub282 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hanteringen och utbetalningen av studiemedel bör flyttas från CSN till bankerna. Många svenska studenter är inte nöjda med servicen och handläggningstiden hos , . Detta märks tydligt så fort man besöker en högskola och talar med studenterna. Studiemedlen borde med fördel kunna administreras och betalas ut genom de befintliga bankerna. Staten skulle stå som garanter för studiemedlen, bekosta studiebidragen och fastställa en maximal räntesats för studielånen. I övrigt skulle bankerna få konkurrera genom att erbjuda sina tjänster och givetvis även kunna erbjuda bättre villkor för studiemedlen än den av staten garanterade räntan. Bankerna skulle med all sannolikhet vara mycket intresserade av att erbjuda god service för att locka framtidens välutbildade arbetskraft som kunder.
mot · GW02Ub283 · 2008-09-22 00:00:00 — Fribeloppsgränsen vid beräkning av studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fribeloppsgränsen vid beräkning av studiemedel bör slopas. Många studenter upplever att det är svårt att få pengarna att räcka till . Detta är ingen nyhet, så har det varit . För många studenter är det ett välkommet tillskott att kunna arbeta lite extra vid sidan av studierna. Det ger också värdefulla kontakter med arbetsmarknaden och extra meriter som kan vara betydelsefulla när man söker arbete efter studietiden. Även om fribeloppen höjts så medför extraarbete risk för att studenter tvingas betala tillbaka delar av sina studiemedel. Detta är inte rimligt. Rätten till studiemedel baseras numera på studieresultaten. Därför anser jag att man bör överväga att låta studenter arbeta så mycket de vill utan att det påverkar vare sig lånedelen eller bidragsdelen i studiemedlen.
mot · GW02Ub288 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet med att uppnå tillgänglighet i den fysiska miljön. 2010 ska vara ett tillgängligt samhälle. Det innebär att ska lokaler och verksamheter vara tillgängliga för alla människor. ska enkelt avhjälpta hinder i den fysiska miljön åtgärdas. Detta har bestämt. Det kan handla om att komplettera trappor med ramp, att ta bort höga trösklar, att sätta upp kontrast- och varningsmarkeringar, skyltning, belysning, räcken och mycket annat. Även ratificeringsprocessen av om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar är i full gång. har regeringen tillsatt en utredare som ska utreda om underlåtenhet att vidta åtgärder mot bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder skulle kunna regleras som en form av diskriminering. Målet om ett tillgängligt samhälle kommer att bli svårt att uppnå. Tillgänglighetsarbetet kommer med all säkerhet att fortgå även efter 2010. Ett sätt att skapa goda förutsättningar för berörda parter att intensifiera tillgänglighetsarbetet är att ge ett tekniskt universitet eller en högskola i uppdrag att upprätta ett innovations- och med forskning för att utveckla den fysiska miljön så att tillgängligheten för personer med rörelse- och orienteringssvårigheter ökar. Det behöver också ges möjligheter för att upprätta en sammanhållen databas med goda exempel på godkända produkter, vetenskapliga studier, forskningsresultat och exempel på lösningar kring tillgängligheten för personer med rörelse- och orienteringssvårigheter. Lösningar som underlättar för staten, kommuner, landsting och företag att uppnå mål.
mot · GW02Ub289 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gravt synskadades rätt att lära sig punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsad. Många gravt synskadade personer befinner sig i just den situationen. Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad genom en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering, vilken omfattar många olika delar. De flesta syncentraler kan ge en introduktion för att komma igång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skrivspråk är heller knappast en hälso- och sjukvårdsfråga. Istället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns heller inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Vi anser att personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador skall ha rätt att lära sig punktskrift.
mot · GW02Ub292 · 2008-09-26 00:00:00 — Utbildning i att använda motorsåg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av träslöjdsutbildningen så att den även omfattar möjligheten att lära sig att hantera en motorsåg. är ett stort skogsland, som ger oss stora exportinkomster, och skogen är en av landets viktigaste näringsgrenar. De flesta personer var för några tiotals år sedan naturligt upplärda på både skogsskötsel och på att hantera en motorsåg. sker ingen naturlig utbildning och kunskapsinhämtning om skogsskötsel. Dessutom är det många skogsägare som äger skogar men bor i städerna. När vi nu går in i ett samhälle som ska använda mer och mer av bioenergi för att klara koldioxidutsläppen är det viktigt att vi ser över vilka kunskaper vårt folk behöver för att klara dessa nya uppgifter. utbildar vi våra elever i både sy- och träslöjd för att eleven ska få någon form av baskunskap i dessa ämnen. Lika viktigt som det är med sy- och träkunskaper med tillhörande maskiner, lika viktigt är det att vi lär oss hantera en motorsåg.
mot · GW02Ub293 · 2008-09-26 00:00:00 — Kvalificerad arbetskraft för eldistribution tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning av kvalificerad arbetskraft för eldistribution. Ett modernt samhälle är beroende av säkra och effektiva elleveranser. Det kräver en väl utbyggd produktion och väl fungerande distributionsnät. Detta kräver i sin tur väl utbildad arbetskraft inom denna sektor. På detta område finns risk för problem inom en inte alltför avlägsen framtid. Enligt branschorganisationen riskerar det att uppstå brist på distributionselektriker. Arbetskraften på detta område har en hög medelålder och pensionsavgångarna är stora . Det ställer krav på utbildning och rekrytering av ny personal. På ett så vitalt samhällsområde som eldistribution är det viktigt att staten spelar en aktiv roll och tillsammans med branschen ser till att det finns tillräckligt med utbildningsplatser, i exempelvis kvalificerad yrkesutbildning (KY). Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub295 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheter till svenskundervisning utomlands. Språket är ett viktigt verktyg för att behålla sin identitet och kultur. I har alla invandrarbarn rätt till modersmålsundervisning . Det kostar många för att alla invandrarbarn skall få denna möjlighet. Det är en kostnad vi anser är riktig och viktig för att underlätta inlärningen samt den invandrades kontakt med sitt ursprung. Frågan om modersmålsundervisning har varit hett debatterad . Kritiker till modersmålsundervisningen har talat om att eleverna förlorar lektioner och tid från annan undervisning och att barnen i stället skall koncentrera sig på det svenska språket. Men då missar man modersmålets betydelse för grundläggande språkinlärning. Genom modersmålet lär sig barn bättre och lättare ett annat språk. Detta är också relevant för de svenska elever som av olika anledningar lever och studerar utomlands. Dessa har fått minskade anslag för sin undervisning i svenska, vilket kommer att leda till ökade avstånd mellan dessa utlandssvenskar och deras hemland. Det är lika viktigt att satsa på de svenska barnens svenskundervisning utomlands som det är att satsa på invandrarbarnens hemspråksundervisning i . Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sitt modersmål är en viktig grundtrygghet som alla människor har rätt till. Mot bakgrund av detta är det rimligt att se över vilka möjligheter svenska elever har att studera svenska språket utomlands.
mot · GW02Ub299 · 2008-09-30 00:00:00 — Genuskunskap och genussäkring inom vård och omsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk utbildning om genuskunskap och genussäkring inom vård och omsorg. Inom många områden har mannen utgjort för människan, så även inom olika delar av vården, och inom den medicinska forskningen. Kvinnor riskerar därför att få sämre tillgång till vård, anpassad till det egna könets förutsättningar. Bristande kunskap om könsrelaterade effekter och bristande kunskaper om könsrelaterade faktorer i sjukdomsbilden kan sannolikt bidra till att fler biverkningsrapporter avser kvinnor. Det är fortfarande ovanligt med specifika dosrekommendationer för kvinnor respektive män, och det finns brister i informationen om dokumenterade könsskillnader i läkemedelseffekter. Ett stort antal studier tyder på att det förekommer medicinska felaktigheter orsakade av medvetna eller omedvetna föreställningar om kön, så kallad genusbias. Genusbias kan bland annat handla om att man ser skillnader mellan könen där de inte finns eller att man bortser från skillnader och könsspecifika behov där de faktiskt finns. Genusbias kan ha betydelse för den diagnos och behandling patienten får och för patientsäkerheten, inte bara för kvinnliga patienter, utan även för manliga. Medicinskt omotiverade skillnader mellan kvinnor och män har påvisats när det gäller tillgång till utredning och behandling vid ett flertal olika sjukdomar. Tillgänglighetsskillnader mellan könen till kvinnors nackdel har påvisats inom en rad olika områden. Eftersom det handlar om många olika sjukdomar och tillstånd är det rimligt att anta att flera olika förklaringar och delför-klaringar kan samspela med varandra. Det gemensamma kvarstår dock att vid alla dessa olika tillstånd tycks kvinnor ha sämre tillgång till vård än män. En förklaring som utmanar vår förståelse av att vara jämställda är att en del av skillnaderna kan ha samband med samhällets genussystem, vilket inte minst innefattar attityder till och föreställningar om kön. Enligt teorin om genussystemet utgör mannen generellt norm för det allmänmänskliga. Kvinnligt och manligt hålls isär och konstrueras ofta som varandras raka motsatser. Det medför att kvinnor och män riskerar att ses som olika, prioriteras olika och bedömas ha olika vårdbehov även då de skulle ha nytta av att få samma typ av behandling inom samma tidsram. Denna förklaringsbärkraft kan räcka olika långt vid olika sjukdomstillstånd, men genussystemet skulle kunna ses som en delförklaring till de könsbundna skillnaderna i vårdtillgång och till att kvinnor oftare än män drabbas av kvalitetsbrister och problem inom vården. Kunskap om genus är en viktig framgångsfaktor i arbetet för en jämställd vård. För att uppnå jämställdhet måste kunskapen bäras inte bara av forskningen, utan även av vård- och omsorgsutbildningar och vårdens organisationer. Därför måste genuskunskap ingå som en obligatorisk del inom vård- och omsorgsutbildningarna. Likaså måste frågan om jämställd vårdtillgång och vårdkvalitet kontinuerligt följas upp.
mot · GW02Ub300 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökat antal utbildningsplatser på läkarutbildningen. Det finns ett underskott av läkare, och de nya prognoserna visar att det inte kommer att bli bättre. För att vända de negativa tendenserna krävs det en ökning av antalet utbildningsplatser för att täcka de framtida behoven av läkare. Detta har påtalats i flera rapporter bland annat i en rapport från , rapport 2008:2 Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden, som anger behovet av en ökning till . Många studenter har även valt att förlägga sin utbildning utomlands, bland annat till och , på grund av brist på utbildningsplatser i . Situationen är allvarlig och vi måste se över läkarsituationen för framtiden. Jag vill att regeringen ser över möjligheterna att skapa fler utbildningsplatser för att täcka framtida läkarbehov. Saken hastar eftersom det tar för en student att bli färdig specialist inom läkaryrket.
mot · GW02Ub304 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda satsningar på utbildning och forskning inom geovetenskap och bergteknik. I och de nordiska länderna finns en tradition av hög kompetens inom bergbyggande tack vare den stabila berggrunden i . Svenska företag har därmed utvecklat världsledande teknologier som blivit stora exportframgångar. Dock har bergbyggandet minskat stadigt under det senaste dryga decenniet, vilket inneburit kompetensförluster hos branschens entreprenörer med stora ekonomiska konsekvenser, vilket problemen vid också illustrerar. I har genomförts, pågår och planeras infrastrukturprojekt som följer i spåret av de befolkningstäta städernas expansion. Det minskade engagemanget i bergsbyggande kommer att få konsekvenser för de viktiga infrastrukturprojekt som är planerade de kommande decennierna. Bristen på bergtekniker och forskning inom området är påtaglig och fattas uppskattningsvis 200 bergtekniker för att kunna hantera dessa projekt. Jämfört med många länder i och har geovetenskapen generellt sett haft svag ställning inom grundskola och gymnasium, där geovetenskapen ingår i ämnet geografi som hör hemma i det samhällsorienterande blocket. För att kunna hantera de stora utbyggnader av infrastrukturen i som väntar är det därför viktigt att kompetensen inom geovetenskap och bergteknik tillgodoses för framtiden. Därför bör särskilda satsningar på forskning och utbildning inom området ses över och övervägas.
mot · GW02Ub306 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande av skolbränder. har antalet bränder i skolor ökat kraftigt så att det brinner en skola i landet. Två tredjedelar av de anlagda bränderna anläggs av barn och ungdomar. Detta innebär betydande kostnader för kommuner och för övriga samhället. Utöver förstörda lokaler innebär det också praktiska problem i det dagliga skolarbetet. Det är sällan förövarna kan identifieras och, när det sker, visar det sig att de i allmänhet är ungdomar . De skyldiga går oftast fria i brist på tillräckliga bevis. Att anlägga skolor i brand är ett brott som också äventyrar människors liv. Då de inblandade oftast är unga är det särskilt angeläget att agera för att förhindra fortsatt brottslig verksamhet. Det handlar om att man på ett tidigt stadium upptäcker en elev som klottrar, krossar glas eller ägnar sig någon annan form av skadegörelse. Erfarenheterna bl.a. från visar att om man inte tar sådana signaler på allvar, kan konsekvenserna bli förödande. Där har skolans aktiva agerande vänt på den dystra utvecklingen. Det är viktigt att få stopp på skolbränderna. För det behövs många olika åtgärder och skolan har ett särskilt ansvar då de inblandade är i skolåldern. Det handlar om information om konsekvenserna för skolan, eleverna och inte minst för den enskilde. Det handlar också om ändrade attityder samt ingripande av skolpersonal och andra vuxna. Det behövs ökade resurser till polisen, även om det inte automatiskt löser problemet. Bränderna måste ändå utredas bättre för att man ska kunna gripa de skyldiga. Man måste också skaffa bättre kunskaper om varför ungdomar allt oftare sätter skolor i brand. Det handlar om gärningsmannaprofiler och annan liknande forskning. Det är tydligt att det saknas ordentliga kunskaper om varför ungdomar allt oftare sätter skolor, fritidsgårdar och dagis i brand. Är det fråga om obetänksamhet, saknar ungdomarna insikt om konsekvenserna av en brand eller struntar de helt enkelt i det? Det behövs alltså mer forskning inom området för att kunna förebygga denna typ av bränder. har startat ett femårigt brandforskningsprojekt om anlagda bränder i samarbete med främst försäkringsbolag. Om barn och ungdomar ägnar sig åt brottslig verksamhet är det i högsta grad en fråga för sociala myndigheter och inte enbart för försäkringsbranschen. Därför är det angeläget att sociala myndigheter och skolmyndigheten, liksom polisen, intresserar sig för orsakerna till skolbränder och aktivt medverkar till att förebygga dem.
mot · GW02Ub309 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en lista över svenska författare som obligatoriskt ska studeras i gymnasieämnet svenska. Att ha ett gemensamt litterärt kulturarv att kunna referera till, i någorlunda förvissning om att de flesta förstår, är något som förenar generationer och samhällsgrupper. En obligatorisk författarlista kan naturligtvis aldrig tillfredsställa allas önskemål och synpunkter, men den kan vara ett stöd för läraren och en grund att utgå ifrån, som sedan kompletteras med andra viktiga författare som lärare och elever tycker är väsentliga att studera. läroplan för gymnasiet räknas i ämnet svenska upp centrala böcker och författare, årskurs för årskurs, som eleverna bör ha stiftat bekantskap med och därutöver rekommenderas en vidsträckt läsning. I nuvarande läroplan anges i Mål att sträva mot: Skolan skall i sin undervisning i svenska sträva efter att eleven utvecklar sin fantasi och lust att läsa genom att tillägna sig skönlitteratur i skilda former från olika kulturer och får möjlighet att utveckla en beläsenhet i centrala svenska nordiska och internationella verk. Vi har här gått från relativ detaljstyrning till helt fritt val. Att välja kräver kunskap. Att välja om man inte har denna kunskap kan utestänga från många upplevelser och insikter. Det är en stor skillnad mellan att lärare och elever diskuterar vilket av verk som skall läsas eller att diskussionen gäller om man skall läsa överhuvudtaget. En lista med obligatoriska författarnamn samt förslag och rekommendationer på verk som kan läsas i sin helhet eller i utdrag ger möjlighet att anpassa valen till olika studieprogram. Att kunna välja bland olika rekommenderade verk eller välja andra verk av de obligatoriska författarna än de rekommenderade och att ha möjligheter till vidsträckt läsning därutöver skulle ge en god balans i undervisningen. För att bevara ett gemensamt litterärt kulturarv införs därför som kursmål i gymnasieämnet svenska en lista över författare på svenska språket som obligatoriskt skall studeras.