mot · GW02N435 · 2008-10-03 00:00:00 — Arbetsgivaralliansen, , PTK Fastigo (1974) Fastigo, Sif, Ledarna, arkitekter och Trygghetsfonderna är framgångsrika med att hjälpa individer till nya arbeten. Flera studier visar att arbetssökande som får stöd av trygghetsfonder snabbare får arbete. Ett viktigt skäl är att representanter från fonderna tar kontakt med den enskilde långt innan uppsägningen är ett faktum. Andra framgångsfaktorer är personliga kontakter mellan den enskilde och rådgivaren samt det individinriktade arbetssättet.7 Omställningsförsäkringarna leder sannolikt till minskad arbetslöshet genom att insatser sker tidigt, vilket ger stora samhällsekonomiska vinster. För att vinsterna ska bli så stora som möjligt krävs en fördjupad samverkan med arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen bör finnas med redan när individens behov och stöd kartläggs inom ramen för omställningsavtalet för att undvika att den som blir arbetslös får gå igenom samma process en gång till och i sämsta fall med någon som gör andra bedömningar. Vi socialdemokrater är beredda att pröva om en stimulans från samhällets sida kan utveckla modellerna för omställningsavtal. Syftet bör vara att ytterligare stärka stöd och rådgivning vid strukturomvandling för att minska risken för arbetslöshet. Bygg broar tillbaka till arbete yrkesutbildning för arbetslösa Arbetsmarknadsutbildning är ett av de viktigaste verktygen för yrkesmässig rörlighet och för att motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden. För att arbetsmarknadsutbildning ska ha en god effekt ska den vara efterfrågestyrd, ha en klar yrkesinriktning och utgå från de krav som arbetsgivaren ställer på kompetens. Vid större strukturkriser är arbetsmarknadsutbildning ett viktigt stöd för att människor ska kunna gå vidare mot nya jobb. Den bidrar därmed till att främja omvandlingen av svensk ekonomi och bidrar till tillväxt och utveckling. En utredning från () visar att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ger goda resultat.8 Det gäller i stort sett oavsett vilken grupp av deltagare eller typ av utbildning man tittar på, även om lågutbildade och personer som är födda utanför får en större utväxling av utbildningarna än andra. Utbildningarna håller överlag en hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad av företag på den lokala arbetsmarknaden. En effektiv arbetsmarknadsutbildning tar både hänsyn till arbetsgivarnas krav på kompetent arbetskraft och de arbetssökandes förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen. Det är en stor fördel om planering och genomförande av sådan utbildning kan ske i samverkan med arbetsmarknadens parter som väl känner till vilka behov av arbetskraft som finns i olika sektorer och branscher. Ett exempel på en fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter är branschråden vars verksamhet omfattar rekryteringsforum och yrkesträffar9. Ett syfte är här att åstadkomma en starkare koppling mellan arbetsgivarens behov och arbetsmarknadsutbildningen. Praktik ute på arbetsplatser som en del av utbildningen är effektivt och bör utvecklas. För långtidsarbetslösa och grupper med svag ställning på arbetsmarknaden kan en kompetenshöjande insats vara nödvändig för att dessa ska få jobb, givet att den riktas mot yrken med konstaterad efterfrågan på arbetskraft. var arbetsmarknadsutbildning den aktiva insats som gav bäst resultat i form av arbete. Av dem som deltagit i arbetsmarknadsutbildning hade jobb efter avslutad utbildning. Trots det har antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen minskat med sedan regeringen tillträdde10. deltog 7 700 personer i arbetsmarknadsutbildning i genomsnitt . Det är drygt 3 000 färre än 2006.11 Enligt är det den lägsta nivån sedan 1970.12 I ett läge när varslen duggar tätt och arbetslösheten ökar behövs möjligheter till vidareutbildning. Vi föreslår 9000 nya platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och 10000 platser och 2011. Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen styrs av hela arbetsmarknadens behov och inte bara av den traditionella tillverkningsindustrin och gemensam sektor. Tjänstemän och akademiker utgör en växande andel av arbetskraften. Vi vill vi att också dessa grupper ska kunna ta del av arbetsmarknadsutbildning. Det kan även vara motiverat att erbjuda påbyggnadsutbildning till personer som passerat åldergränsen för studiemedel eller som redan använt studiemedlen fullt ut. Det finns en rad olika aktörer som erbjuder liknande utbildningar till samma målgrupp som Arbetsförmedlingen: komvux, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskolor och högskolor. Det kan finnas många fördelar och effektivitetsvinster att vinna genom att öka samverkan mellan Arbetsförmedlingen och dessa aktörer. Könsfördelningen i arbetsmarknadsutbildningen är mycket skev. uppgick i genomsnitt andelen män som påbörjade en arbetsmarknadsutbildning till medan andelen kvinnor uppgick till . uppgick motsvarande andelar till män och kvinnor. Hur utvecklingen varit framgår av tabell 1.13 Andelen nya deltagare i arbetsmarknadsutbildning Könsfördelningen inom arbetsmarknadsutbildningen avspeglar mäns och kvinnors traditionella yrkes- och utbildningsval. Män dominerar inom utbildningsinriktningar som bygg/anläggning, tillverkning/hantverk och transport. Även inom datateknik, teknik/naturvetenskap och maskinoperatörsarbete är män överrepresenterade i förhållande till kvinnor. Kvinnor, å andra sidan, dominerar inom utbildningar för vård/omsorg, kundservice, ekonomi/samhällsvetenskap och kultur och medier. Förändringar över tiden är förhållande små. Vi menar att det behövs åtgärder för att på olika sätt bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.14 En modern kompetensförmedling för alla Arbetsförmedlingens främsta uppgift är att sammanföra dem som söker jobb med arbetsgivare som söker arbetskraft. Arbetsgivare och arbetssökande ska snabbt och effektivt hitta varandra genom att anlita Arbetsförmedlingens tjänster. Arbetsförmedlingen ska också kontrollera att de som söker arbetslöshetsersättning står till arbetsmarknadens förfogande. Arbetslöshet drabbar inte längre enbart vissa grupper, alla kan bli arbetslösa någon eller under sitt yrkesliv och behöva stöd från Arbetsförmedlingen. Andelen arbetssökande med eftergymnasial utbildning har ökat. Det ställer krav på att arbetsförmedlaren skaffar sig kunskaper om fler nya branscher och yrken. Behovet av stöd ser givetvis olika ut från individ till individ. Arbetssökande ställer olika och höga krav på service och ett professionellt bemötande. Det ställer Arbetsförmedlingen inför nya utmaningar som i sin tur kräver nya arbetssätt. Vi vill utveckla den traditionella Arbetsförmedlingen genom att bygga om delar av den till en kompetensförmedling. Förutom att matcha arbetssökande till lediga jobb ska Kompetensförmedlingen erbjuda matchning med ny kunskap. Kompetensförmedlingen ska utnyttja den mångfald av utbildningsmöjligheter som finns i samhället hos institut, företag, yrkesutbildare, vuxenutbildning, högskolor, folkhögskolor för att matcha investeringar i människors kompetens med behoven på arbetsmarknaden. Det ska handla om kvalificerad vägledning och förmedling med gedigna kunskaper om arbetsmarknaden i närområdet och olika utbildningsvägar. Det ska handla om att erbjuda bra utbildningar som stärker människors ställning på arbetsmarknaden, till exempel för dem som behöver förbättra sin kompetens för att förebygga framtida arbetslöshet. För den som blivit sjuk och behöver byta yrkesbana och växla kompetens. För den som behöver fräscha upp sin utbildning för att kunna gå vidare från ett jobb man haft och ledsnat på. För den som vill byta jobb eller yrkesbana och behöver råd och vägledning. För den som behöver vässa kompetensen och satsa på nästa steg i karriären. För företagare som behöver vidareutveckla sig. För den som är på jakt efter ett jobb. En viktig del i Kompetensförmedlingens uppdrag ska vara att arbeta med ombytessökande. Privata komplement till Arbetsförmedlingen anmäldes sammanlagt 828800 lediga platser till Arbetsförmedlingen. Det är en ökning med jämfört med året innan.15 En stor andel av alla lediga jobb förmedlas genom andra kanaler. Privata aktörer, bland annat bemanningsföretag som utför coachnings- och matchningsinsatser, utgör ett växande komplement till den offentliga Arbetsförmedlingen och en anpassning till dagens behov.16 Vi ser inte att det här råder någon motsättning, tvärtom kan privata alternativ bidra till ett bredare utbud av förmedlingstjänster. Här finns också utrymme för konstruktiv samverkan mellan Arbetsförmedlingen och privata alternativ. Bemanningsföretagen har utvecklats i snabb takt. Enligt uppgifter från branschens arbetsgivarorganisation finns drygt 500 bemanningsföretag med fler än tio anställda. Knappt en procent av arbetskraften är sysselsatt inom bemanningsbranschen.17Av dem som arbetar i branschen är majoriteten kvinnor. En förklaring tros vara att de största tjänsteområdena framför allt sysselsätter kvinnor, till exempel administrativ personal, telefonister, receptionister och personal inom detaljhandeln. har uthyrning till tjänster som montörer, lagerarbetare och tekniker/ingenjörer ökat, vilket leder till att andelen män i branschen ökar.18 Ett antal startade ett pilotprojekt tillsammans med Salus Ansvar och kring förmedlingsverksamhet. Den som är medlem i facket kan få coachning och hjälp att hitta ett jobb. anmälde sig 3300 personer till Akademikerförmedlingen. beräknas 6000 personer söka stöd. De flesta är och har jobb, står utanför arbetsmarknaden. Men det finns också problematiska sidor av bemanningsföretagen som behöver uppmärksammas. För anställda i kundföretaget kan det finnas farhågor för att arbetsgivaren kringgår anställningsskyddet och då särskilt företrädesrätten genom att hyra in personal från bemanningsföretag. En situation som lett till mycket diskussion är om en arbetsgivare säger upp arbetstagare på grund av arbetsbrist och därefter hyr in personal från ett bemanningsföretag. Det finns regler för att kontrollera att inhyrning av arbetskraft inte strider mot lag eller kollektivavtal. Rättstillämpningen får utvisa om det finns behov av att skärpa företrädesrätten eller andra regler. Lagen om anställningsskydd är ett av de viktigaste fundamenten för att skapa en trygg och fungerande arbetsmarknad. Lagen är så utformad att den både ger utrymme för arbetsgivares behov av flexibla lösningar och arbetstagarnas rättmätiga behov av trygghet. Medbestämmandelagen tillhandahåller verktyg för att säkerställa detta. Om det skulle visa sig att lagstiftningen inte fungerar eller är otillräcklig, är vi beredda att se över förutsättningarna för att komma till rätta med sådana brister. Trygghet och utveckling en arbetslöshetsförsäkring värd namnet Den globala ekonomin ökar på ett dramatiskt sätt behovet av omställningstrygghet i arbetslivet. Med starka och trygga försäkringar och avtal ökar viljan att vara flexibel och gå omvärldens krav på omställning och förnyelse till mötes. Med svaga trygghetssystem blir människor rädda för förändring och utvecklingskraften i ekonomin bromsas upp. En stark arbetslöshetsförsäkring som ger fler inkomsttrygghet vid ofrivillig arbetslöshet blir allt viktigare för omställningsförmåga. En svag a-kassa ger inga fler jobb bara ökad otrygghet och fastlåsta positioner. ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och höga löner i den öppna globaliserade ekonomin. Att vi i har en rimligt avvägd trygghet vid arbetslöshet är en förutsättning för vår öppenhet för den snabba omvandling på arbetsmarknaden som globaliseringen medför. Det är också en förutsättning för de kollektivavtal som bär upp hela den svenska modellen. Ett försämrat skydd vid omställning är inte bara ett hot mot individen, utan också mot förutsättningar för tillväxt. Regeringen har under sina första vid regeringsmakten förstört arbetslöshetsförsäkringen. Den har blivit både dyrare och sämre och en halv miljon löntagare har som resultat av detta lämnat försäkringen. De står nu utan trygghet när är på väg in i en lågkonjunktur. I budgetpropositionen gör regeringen ett krampaktigt försök att vända utvecklingen och föreslår en sjättedels återställare av avgifterna (som inte ens de löntagare som har fått de största avgiftshöjningarna får del av) och några förändringar i medlems- och tillträdesvillkoren i försäkringen. Vi socialdemokrater menar att det mest effektiva sättet att öka tryggheten för löntagarna är att radikalt förbättra arbetslöshetsförsäkringen genom att sänka avgifterna och att höja ersättningen. Därför föreslår vi att avgifterna sänks kraftigt genom en skattereduktion för a-kasseavgifterna på upp till 75procent. Dessutom föreslår vi att ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen höjs till under hela ersättningsperioden och att taket höjs till 950kronor 2009, 2010 och 2011. Alla tak trappas av med . Vi föreslår också att antalet karensdagar i försäkringen kortas (från sju till fem). När det gäller regeringens förslag till förändringar i reglerna för vilka som får bli medlemmar i arbetslöshetsförsäkringen välkomnar vi att tillträdesvillkoret tas bort så att alla får möjlighet att bli medlemmar i a-kassan redan från första dagens arbete. När det gäller de övriga förändringarna menar vi att det är principiellt tvivelaktigt att förändra villkoren för att kvalificera sig för försäkringen. Vi vill att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en robust försäkring där villkoren inte görs om från till en annan. Det hade varit betydligt bättre om regeringen inte först hade försämrat försäkringen och sedan tvingas till dessa reträtter. Med tanke på det nuvarande läget lägger vi inte något alternativt förslag i denna del. Däremot utreder vi utformningen av den framtida arbetslöshetsförsäkringen, vilket även innebär en översyn av villkoren kring försäkringen. Investera i ett jämställt arbetsliv Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och skyldigheter inom alla områden i livet, samma möjlighet att kunna leva ett självständigt ekonomiskt liv, vilket förutsätter en inkomst som det går att leva livet ut på. Kvinnor och män ska ha jämlika förutsättningar i arbetslivet oavsett vilken arbetsmarknad de finns på. Detta kräver en uppvärdering av kvinnors självklara rätt till trygga heltidsjobb. Det kräver en god arbetsmiljö som gör det möjligt att jobba fram till pensionen och en lön som det går att leva på. Nästan lika många kvinnor som män yrkesarbetar i . Men trots att räknas som ett av världens mest jämställda länder värderas kvinnors arbete lägre än männens. Kvinnors löner är generellt lägre trots att de har lika lång eller längre utbildning än männen. De yrken och branscher som har högst andel kvinnor betalar lägre löner än de som domineras av män. Inte sällan används kvinnor och ungdomar som flexibilitetsbuffertar på arbetsplatser och anlitas vid behov och vid arbetstoppar. Barnomsorg på obekväm arbetstid Barnomsorg är en förutsättning för yrkesarbetande föräldrar. Familjepolitiken syftar till att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg och fungerande omsorg, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Ett allt mer föränderligt arbetsliv måste möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med arbete och barn. Vi vill därför se över möjligheterna att öka tillgången på barnomsorg , och nätter. Fler heltidsjobb också för kvinnor Många människor jobbar mindre än vad de skulle vilja. Av alla sysselsatta arbetar var fjärde person deltid vissa för att de inte vill jobba mer, andra för att de inte får. Enligt var 41 000 personer deltidsarbetslösa . Tre fjärdedelar är kvinnor. behöver vi få fler arbetade timmar om vi ska klara välfärden . Att pressa tillbaka deltidsarbetslösheten är såldes bra för alla kvinnor och män som vill jobba mer och för den framtida tillväxten och välfärden. De borgerliga partierna gick till val med budskapet att det ska löna sig att arbeta. I förra höstens budgetproposition försämrade de dock kraftigt villkoren för de deltidsarbetslösa utan att införa åtgärder för att se till att deltidsarbetande blev heltidsarbetande. Effekten har blivit att många deltidsarbetande har fått rådet att säga upp sig, annars åker de ut ur arbetslöshetsförsäkringen. Det är ingen arbetslinje, det är en bidragslinje. För att se till att alla som vill får möjlighet att arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Just nu förbereder sig arbetsmarknadens parter för att förhandla fram ett nytt huvudavtal för arbetsmarknaden. En av frågorna vid dessa diskussioner är rätten till heltid. För att se till att alla som vill får möjlighet att arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Vi socialdemokrater vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Vi menar att i första hand bör de negativa konsekvenser som uppkommer av deltidsarbete lösas inom ramen för partsbaserade förhandlingar och kollektivavtal. Parterna bör ges största möjliga utrymme att genom förhandlingar lösa de problem som finns. En viktig del i arbetet för att åstadkomma en attitydförändring är att lyfta fram goda exempel och skapa förutsättningar för hur vi på bästa sätt kan bryta de strukturer som motverkar heltidsarbete. Ett antal socialdemokratiska kommuner och landsting har beslutat att föreslå att kollektivavtal tecknas enligt principen heltid en rättighet deltid en möjlighet. och är två exempel på hur man kan tillämpa en modell som bygger på kollektivavtal och där parterna är överens om att alla nyanställningar och återbesättningar av tjänster som är tillsvidare ska vara på heltid. Sådana avtal kan tjäna som förebilder för större delen av arbetsmarknaden. Vi ser att det finns goda förutsättningar och många fördelar med att lösa frågan avtalsvägen. Om det skulle visa sig att detta inte är tillräckligt är vi beredda att gå vidare och föreslå en lagstiftad rätt till heltid. En möjlighet kan här vara att ge incitament på arbetsplatsnivå för att pröva om det går att erbjuda fler heltidsanställningar genom regler om information, samråd och förhandlingar. En tänkbar lösning kan vara att arbetsgivaren motiverar beslut om anställning på deltid för facket. En sådan informationsplikt skulle kunna kompletteras med en möjlighet för den fackliga organisationen att lämna veto om arbetsgivaren inte kan lämna sakliga motiv till sitt beslut. Utveckla och stärk kvinnors arbetsmiljö Nästan var tionde av alla allvarliga arbetsolycksfall hör ihop med hot och våld. Förutom poliser och anställda inom kriminalvården drabbas även lärare, vårdpersonal och personal inom . Kvinnor drabbas i något högre utsträckning än män av hot, våld och rån. Det är den näst vanligaste skadeorsaken för kvinnor.19 Fler kvinnor än män anser att de utsätts för psykisk press av allt för hög arbetsbelastning. Dessutom tycker de sig ha mindre inflytande över sina arbetsuppgifter och får inte samma möjligheter till vidareutbildning eller karriärutveckling som männen. Kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Besvär i axlar, armar och händer samt stressrelaterade besvär drabbar kvinnor, en konsekvens av enformiga arbeten och hög arbetsbelastning. Vi vill göra en särskild investering i kvinnors arbetsmiljö med fokus på att upptäcka och åtgärda brister i utsatt ensamarbete och satsar därför . Vi vill också göra en särskild satsning på ett 2-årigt forsknings- och utvecklingsprogram om kvinnors arbetsmiljö på totalt . Programmet ska genomföras i samverkan med arbetsmarknadens parter och inriktas på de mest skadedrabbade branscherna och yrkesgrupperna. Målet ska vara att finna metoder för att minska antalet arbetsskador med långvarig sjukfrånvaro för kvinnor samt föreslå lösningar på arbetsmiljöproblem och att bidra till kunskapsutveckling inom området kvinnors arbetsmiljö. Fler fasta jobb inte färre Vårt mål är att arbetsutbudet ska öka och att fler ska ha en fast anknytning till arbetslivet. För att framtidens välfärd ska kunna garanteras är det viktigt att alla ges möjlighet att arbeta. För att det ska ske under rimliga villkor krävs att arbetsförhållanden och anställningsvillkor är sådana att de som arbetar har en fast anknytning till arbetslivet och en trygghet som gör att de vågar bilda familj eller låna pengar till en bostad. Andelen tidsbegränsade anställningar har ökat i alla åldersgrupper men är mest dramatisk bland kvinnor och yngre. En tillfällig anställning kan vara ett sätt att etablera sig i arbetslivet, men det är när olika korta anställningar staplas på varandra högt upp i åldrarna som de blir ett reellt problem. I tidsbegränsade anställningar är i regel tillgången till utbildning, utveckling och lärande liksom inflytande sämre än i fasta anställningar. Korta tidsbegränsade anställningar innebär mer ensidiga och monotona arbetsuppgifter, vilket kan påverka hälsan negativt. Vi menar att huvudregeln på svensk arbetsmarknad ska vara tillsvidareanställningar på heltid. Behoven och önskemålen skiljer sig mellan olika branscher och sektorer och även mellan olika individer. En förändring i lagen om anställningsskydd som infördes av regeringen innebär att det inte längre krävs att arbetsgivaren motiverar varför en anställning ska vara tidsbegränsad. Istället infördes en ny anställningsform, tidsbegränsad anställning, som bland annat möjliggör tidsbegränsade anställningar . Sammantaget innebär förändringarna att möjligheten för arbetsgivare att hålla personer i korta anställningar har ökat som individens anställningsskydd har urvattnats. Lagen om anställningsskydd tillsammans med kollektivavtal spelar en viktig roll för att skapa balans mellan arbetsgivare och arbetstagare. Den svenska arbetsrätten är generellt utformad och lagstiftningen kan i allmänhet frångås genom kollektivavtal som möjliggör anpassning till specifika förhållanden i en bransch. Regeringen ökar otryggheten för de grupper som har de sämsta anställningsförhållandena. Då det är kvinnor i högre utsträckning än män som har otrygga anställningar riskerar detta att ytterligare öka på orättvisorna utifrån kön. Vi vill att så många som möjligt ska omfattas av ett starkt anställningsskydd. Det behövs en begränsningsregel för antalet på varandra följande visstidsanställningar hos samma arbetsgivare. Den tidigare socialdemokratiska regeringen har presenterat en rad förslag som syftar till att stärka anställningstryggheten för visstidsanställda som reglerna förenklades.20 Vi är också kritiska till de förändringar som regeringen genomfört och som innebär att företrädesrätten till återanställning nu börjar tjänas in först vid tolv istället för och att arbetsgivaren är skyldig att lämna information om lediga arbeten till föräldralediga med visstidsanställning.21 Det sistnämnda innebär ett missgynnande av föräldralediga arbetstagare, vilket går stick i stäv med det skydd mot diskriminering av föräldralediga som den socialdemokratiska regeringen införde.22 Fler kvinnor som företagare För att ta tillvara på den potential till nya och växande företag som finns bland kvinnor krävs ett brett arbete för att garantera att alla behandlas lika och erbjuds ett likvärdigt stöd i samband med till exempel start av företag eller vid expansion. Detta måste genomsyra alla berörda myndigheters arbete och kvinnor måste i större utsträckning inkluderas i de allmänna satsningarna för att en tydlig förbättring ska kunna åstadkommas. Denna ambition måste också klart framgå i regeringens instruktioner till berörda statliga myndigheter. För att minimera risken för att banker och kreditinstitut ska agera på ett sätt som diskriminerar kvinnligt företagande ser vi gärna att tar initiativ till att genomlysa de privata finansiärerna ur ett jämställdhetsperspektiv. Att kunna leva på sin lön jämställda löner