mot · GW02U349 · 2008-10-06 00:00:00 — Samarbetet mellan stater som har intresse i och i området kring bedrivs på regionnivå i och i . består av representanter för förvaltningarna i den geografiska regionen . Från deltar landskapen , och Kajanaland, från länen Nordland, Troms och Finnmark och från och . Från är det regionerna och som deltar samt republiken , Murmanskregionen och det autonomiska distriktet . I området finns flera minoritetsfolk, bland annat samer, nenetser och vesper. Syftet med är att säkerställa fred och säkerhet samt att skapa en hållbar social och ekonomisk utveckling i området och i i sin helhet. Detta kan bland annat ske genom att kontakterna mellan människorna i området utvecklas och den regionala identiteten stärks. Det finns en lång samarbetstradition i . tillkom , ett samarbete med de fyra involverade länderna under temat folkets diplomati. Det regionala arbetar utifrån fem viktiga insatsområden: Den kunskap och kompetens som vuxit fram i området kring dessa frågor är betydande och måste bibehållas och ytterligare utvecklas. Det är av stor vikt att alla goda krafter, exempelvis företag, myndigheter, kommuner, universitet och enskilda samverkar. För detta fordras en fortsatt bra samordning, information och en välutbyggd och fungerande infrastruktur. Den ekonomiska aktiviteten i den nordliga regionen ökar dessutom och därmed också regionens ekonomiska och säkerhetspolitiska betydelse, vilket innebär att en sammanhållen politik för den nordliga regionen behövs. Med ett större engagemang från svensk sida kan vi övervaka vad som händer i området från säkerhetssynpunkt, som miljöteknologi skulle komma väl till pass i den känsliga miljön i området. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att stärks och fördjupas ytterligare på samtliga fem insatsområden, som det svenska deltagandet bör baseras än mer än tidigare på regionala strukturer. Med har alla länder runt med undantag för blivit EU-medlemmar. Det ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter, om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskap som har öppnat sig. För att ta ett konkret exempel: Våra möjligheter att skydda miljön i vårt gemensamma innanhav ökar. Ett av målen måste vara att förhindra allvarliga fartygsolyckor och oljeutsläpp. upplever den kraftigaste ekonomiska tillväxten i , även om det fortsatt är stora skillnader mellan länderna. Länderna runt har en samlad befolkning på drygt 100 miljoner och en BNP på . Inte minst för ger detta stora möjligheter att öka handelsutbytet med våra grannländer, vilket i förlängningen leder till högre ekonomisk tillväxt och fler jobb. Regionen har stora möjligheter att utvecklas och , som i många avseenden är en global vinnarregion, kan vara en inspiration för hela att utvecklas till en framgångsrik region i . Vi vill ha en fri handel och en marknad som gynnar alla parter, både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människor och miljön. Vi tjänar alla på att skapa en långsiktigt hållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön. För det behövs samarbete och politik men också gemensamma regleringar på EU-nivå. Handeln med kommer att öka och vi vill närma oss våra grannländer på andra sidan ännu mer. I högtidstalen brukar det heta från regeringen att Östersjösamarbetet är prioriterat. I praktisk handling har det dock inneburit förslag om nedläggning av generalkonsulaten i , och - alla svenska utlandsrepresentationer runt södra . Att stänga ett konsulat, som det kostade både möda och pengar att få till stånd, efter mindre än 24 månader måste ses som ett mycket ogenomtänkt förslag. har räddats genom att förslaget väckte häftiga reaktioner. I en region präglad av såväl stor tillväxtpotential som miljöproblem som vi måste lösa gemensamt finns det bättre åtgärder än att minska svensk representation. Det riskerar också att slå sönder alla de väletablerade och viktiga relationer svenska kommuner, företag och organisationer byggt upp. De borgerliga partierna har tidigare lovat att stärka utlandsrepresentationen, istället minskar de radikalt. Det rimmar illa med att man säger sig vilja satsa på . Vi socialdemokrater är kritiska till detta förhållningssätt. blev klassat som särskilt känsligt område (PSSA) av . Det är ett viktigt led i utvecklingen kring Östersjösamarbetet. Bakom ansökan ställde sig samtliga länder kring , utom . Detta innebär att det ryska territorialvattnet inte omfattas av klassningen och att ryskregistrerade fartyg är undantagna, oavsett var de befinner sig. Vi tror på en hållbar tillväxt som främjar handeln men också tar hänsyn till miljön och människorna. Vi tror att vi kommer längst genom att samarbeta med våra grannländer och gemensamt hitta lösningar på gemensamma problem. Inom alla politikområden finns möjligheter till samarbete och utveckling. Kultur skapar ökat samförstånd och kan vara en enande kraft mellan . har oron varit påtaglig i länder när trycket i gasledningarna minskat till följd av att det ryska statliga gasbolaget stängt av kranarna till grannländer som och . Energisäkerhet har därefter diskuterats på många internationella konferenser. Energitillförseln behöver både säkras och diversifieras och det görs främst genom att utveckla alternativa förnybara energikällor. är majoritetsägare i det bolag i vilket man tillsammans med tyska EON projekterar för en gasledning på . Ledningen är tänkt att gå genom en stor del av ekonomiska zon. De miljömässiga invändningarna är starka. är klassat som ett särskilt känsligt havsområde. På botten finns giftiga tungmetaller och tiotusentals gamla minor, kemiska stridsmedel och ammunition sedan . Vid ett bygge måste de flyttas eller förstöras, med alla risker det innebär för miljön och fisket. En gasledning med en tänkt förgrening till riskerar också att slå undan benen för satsningar på bioenergi. En fullständig miljöprövning måste göras. Bolaget måste öppet redovisa alternativa sträckningar både på land och i . Innan prövar ett tillstånd att uppföra en fast installation inom den ekonomiska zonen bör regeringen ta fram en plan för vårt eget framtida utnyttjande av zonen. Den grunda delen skulle exempelvis kunna användas till vindkraftparker, något som ligger mer i linje med en hållbar utveckling än det främjande av fossila bränslen som gasledningen innebär. En stor del av export av olja går över . Vi har ställt stora krav på att fartygen ska ha dubbla skrov för att minska risken för ett oljeutsläpp som skulle få förödande konsekvenser i . är ett grunt hav och omloppstiderna för byte av vattnet är långa. En utbyggd gasledning och ökade oljetransporter skulle göra till ett område med stora ekonomiska, strategiska och därmed säkerhetspolitiska intressen. Frågan om gasledningen är politisk. Men har beskrivit frågan som en tillståndsfråga som regeringen i princip inte har något att säga till om. Denna verklighetsbeskrivning av rimmar illa med den verkliga juridiken. När företaget gjort den miljökonsekvensbeskrivning som det måste göra, har alla möjligheter att stoppa en gasledning med hänsyn till miljökonsekvenserna eller att alla sträckningar inte utretts tillräckligt. har möjligheten att hänvisa till EU:s lagar om miljökonsekvensbeskrivningar. Detta regelverk ger enligt , professor i internationell rätt vid , medlemsstaterna stora möjligheter att ställa hårda miljökrav. Om den vill ta en rättslig strid, kommer man enligt Mahmoudi sannolikt att vinna. Den har emellertid valt att inte ta strid med företaget utan enbart haft åsikter om sträckningen. Motiv till att ta en sådan strid saknas inte. Om regeringen godkänner att gasledningen placeras ut innebär detta också en tyst acceptans av ökade klimatutsläpp och allvarliga miljörisker för känsliga ekosystem. Vi kräver att regeringen tar tydlig ställning mot planerna på en gasledning i och att man bör samordna politiken med de andra berörda Östersjöstaterna som motsätter sig en ledning på havsbotten samt stödja de baltiska länderna och i deras ansträngningar inom EU för att Nord Stream ska utreda en dragning på land. Frågan bör tas till så att vi kan få ett svenskt ställningstagande som har parlamentariskt stöd. Förutom gasledningen finns andra miljöfrågor, en del av dessa hanteras inom Helcom. Dessvärre genomförs aldrig många av de beslut som fattas inom Helcom. Länderna i regionen måste ta ett helhetsgrepp för att rädda sitt innanhav. Miljardinsatser kommer att behövas för saneringen av . Som en av de historiskt största förorenarna har ett stort ansvar för tillstånd. Med tanke på de subventioner som kommer regionen till del, framför allt genom de nya medlemsstaterna i EU, bör verka för att EU-medel avsätts för att renovera . bör också arbeta för att EU:s olika politikområden samordnas på ett sätt som gynnar aktiv naturvård. Ett konkret exempel är att jordbrukssubventionerna inte samordnas med miljöpolitiken. får jordbruket subventioner som motverkar EU:s ramdirektiv om vatten. Detta direktiv syftar till god vattenkvalitet i floder, sjöar och kustvatten. Hela måste ta ett samlat grepp om den gemensamma miljön och uteblivna åtgärder måste bestraffas kännbart. Möjligheten finns nu genom den strategi som EU håller på att utveckla där föreslås som modellhav. Parallellt med EU:s strategi arbetar Helcom för att utveckla en aktionsplan för miljö. Dessvärre är stödet från medlemsländerna inte tillräckligt starkt. bör gå i täten för att stärka miljösamarbetet mellan både inom EU och inom Helcom. bör känna ett särskilt ansvar för arbetet inom ramen för EU:s nordliga dimension. Viktiga delar i den nordliga dimensionen är att stärka demokrati, säkerhet och en hållbar utveckling i norra . Partner i detta samarbete är EU, samt och . Det finns stora sociala skillnader i delar av , liksom skillnader i tradition av gränsregionalt samarbete. Viktigt är att den nordliga dimensionen fylls med konkret innehåll. Energisäkerheten och transportsamarbetet är frågor som bör tas upp vid sidan av det redan existerande samarbetet på miljöområdet och i sociala frågor. Gotsam är ett mycket bra exempel på samarbete mellan olika myndigheters ledningsresurser för en bättre krishanteringsförmåga. Erfarenheterna av verksamhet är mycket goda. Gotsam bör leva vidare och dess arbetssätt spridas till övriga landet. En god ambition vore att Gotsam-modellen utvecklas mot ett samarbete myndigheter emellan i länderna runt . Inom ramen för Baltic finns ett stort antal både avslutade och pågående projekt som visar mycket goda exempel på fruktbart samarbete inom många olika samhällssektorer. Projektet har ambitionen att utveckla ett omfattande system av högkvalitativ transport och transportnära tjänster för att sammanlänka med nordvästra , den europeiska kontinenten, de baltiska staterna, , , och . Detta främjar ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i södra då förbättrad kommunikation medför ökad tillgänglighet inom och mellan regioner. Ett annat intressant projekt är Baltic som syftar till att öka de regionala och lokala politiska institutionernas inflytande över maritima säkerhetsfrågor, att utveckla transport och kommunikation i ett nätverk av maritim säkerhet där många olika typer av aktiviteter lyfts fram, att öka beredskapen för att undvika och hantera katastrofsituationer genom att integrera lokala och regionala zoner i planerings och implementeringsprocesserna. Både in- och utflödena av godstransporter ökar i hela som en följd av generellt hög tillväxt och ökad användning av naturresurser. sker det även en transportökning på grund av ökad mängd handel mellan och å ena sidan och mellan och å den andra. Med kunskapen om detta är huvudtemat för projektet att förbereda för en framtida ökning av transporter och logistik. En nyckelfråga blir att främja miljövänlig och långsiktigt hållbar transport genom att skifta godstrafikströmmar från vägar till järnvägar och hav. Målsättningen är att projektet bildar ett nätverk med privata och offentliga beslutsfattare på internationell, nationell och regional nivå som genom samarbete kan bygga upp effektiva intermodala transportsystem. Detta är en nödvändig åtgärd för att möta framtida godstrafikströmmar och främja utvecklingen i hela . Inom forsknings- och utbildningsområdet pågår flera intressanta projekt som exempelvis Baltech. Det är en sammanslutning av åtta tekniska universitet i , , , , , och . Sammanslutningen har skapats med målsättningen att vara en solid bas för bredare partnerskap och fördjupat samarbete mellan universiteten i inom disciplinerna naturvetenskap, teknologi och företags- och industrimanagement. På är målsättningen att skapa ett virtuellt , baserat på ett antal universitet runt om i . Det virtuella ska fungera som en strategisk resurs för långsiktig utveckling och utbildning samt forskning i enlighet med behov. Baltic university Programme är ett nätverk av 180 universitet och andra högre utbildningsinstitutioner i . initierades av och nätverket leds därifrån. har programmet utvecklats till ett av de största universitetsnätverken i världen. De deltagande universiteten har tillsammans nästan 500 undervisare och forskare samt mer än 8000 studenter knutna till programmet. Universiteten samarbetar inom områden som har gemensamt intresse för hela regionen, en hållbar regional utveckling. Programmets målsättning är att stötta den centrala rollen universiteten spelar för den demokratiska, fredliga och hållbara utvecklingen i även angående miljöfrågor. Detta uppnås genom att skapa universitetskurser och projekt och att samarbeta med myndigheter, kommuner och andra offentliga instanser. Cruise Baltic är ett nära samarbete mellan 10 , 16 destinationer och 28 partner i . Syftet är att integrera internationella kryssningsindustri genom kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Baltic kan alla deltagande länder erbjuda samma service, höga standard och nära integration mellan hamnar och städer för kryssningsresenärer som vill upptäcka unika möjligheter. De nämnda exemplen visar på vikten av ett fortsatt och utökat samarbete mellan för att kunna fortsätta och ytterligare stärka och öka möjligheterna att bli en global vinnarregion. En viktig uppgift för framtiden och för att underlätta fortsatt integration och fortsatt samarbete är att uppmärksamma de gränshinder som försvårar rörligheten mellan länderna. Rörligheten både för människor och gränsöverskridande näringsverksamhet behöver underlättas. Inträde i EU har inte självklart medfört lösningar på dessa problem. Bara mellan de nordiska länderna är det mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar. Det finns byråkratiska hinder som borde vara möjliga att lösa så att vi lättare kan röra oss i utan att för den skull göra avkall på varje lands rätt till egen unik lagstiftning. redogör i en särskild skrivelse för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . svenska delegation överlämnar en berättelse för det parlamentariska samarbetet inom ramen för . I berättelsen lämnas också redovisning för det parlamentariska Östersjösamarbetet med tyngdpunkt på den återkommande Parlamentariska . Med anledning av de två redogörelserna kan alla ledamöter följa det nordiska samarbetet och delta i debatten i kammaren. Någon liknande redogörelse för regeringens Östersjösamarbete ges inte. I överlämnar regeringen en berättelse för såväl det nordiska samarbetet som Östersjösamarbetet och beslut om ett liknande förfaringssätt har fattats i . I har en rapport om Östersjösamarbetet ingått i regeringens redogörelse för det nordiska samarbetet. För att vidareutveckla den positiva dialogen och informationsutbytet mellan , Östersjöstaternas råd, och BSPC, Parlamentariska , bör regeringen lämna en redovisning om sitt östersjösamarbete. och den europeiska unionen Framväxten av det europeiska samarbetet har varit avgörande för vår kontinents välstånd. drabbades befolkningar av blodiga krig länderna emellan. präglas av fred. Historiskt sett är denna utveckling fantastisk. Socialdemokraterna vill att EU i grunden ska vara ett mellanstatligt samarbete, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Med EU kan vi göra bättre om vi samarbetar om saker som påverkar oss, som miljön eller jobben. Vi kan också påverka vår omvärld i kampen mot fattigdom, för demokrati och fred, mycket effektivare om vi arbetar genom EU än vad vi kan genom att enbart agera på egen hand i utrikespolitiken. Därför är det viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. Dagens EU måste utvecklas på alla de områden där vi genom unionen bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem som hårdare gemensamma tag mot miljöförstöring, som kraftfulla insatser mot människohandel och annan internationell brottslighet, som arbetet för att skapa fler och tryggare jobb. Politiken och demokratin måste komma i kapp den ekonomiska globaliseringens försprång. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Det handlar också om att komma åt skatteparadis, pengatvätt och terrorismkonton, om rätt utformade tjänstedirektiv inom EU och om nya vägar för att finansiera utveckling. Med en mer aktiv politik kan makt förflyttas från den internationella marknaden till internationella politiska institutioner. En demokratisk globalisering kräver respekt för de internationella regelverk och institutioner som redan finns på plats. Den internationella rätten, konventioner, protokoll och regelverk måste följas. Med gemensamma spelregler skyddas små staters rätt, och den globala demokratin stärks. När den internationella rätten efterlevs styrs utvecklingen av gemensamma överenskommelser och på lika villkor, inte av de stater som har störst militär eller ekonomisk styrka. Därför vill vi socialdemokrater värna och stärka den internationella rätten. EU har här en stor roll att spela. Den och andra globala institutioner måste respekteras. Ingångna avtal som Kyotoprotokollet och icke-spridningsfördraget måste efterlevas, liksom FN:s resolutioner. Vi vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. EU har en viktig roll inte minst genom att vara ett föredöme för det internationella samarbetet. gladdes vi med alla de människor som i och firade sitt inträde i Europeiska unionen. Med det har bortåt hundra miljoner invånare, som tidigare befann sig på den kommunistiska sidan av järnridån, på bara ett och halvt decennium fullständigt reformerat sina länder och skapat sig en ny framtid. En kontinent som varit så sargad av konflikter och krig har ett samarbete som innebär att vi alla delar varandras problem och framgångar. Ännu finns dock inte en Europeisk union som omfattar alla folk. Utvidgningen måste fortsätta. Att hållbart lösa problemen på kan endast göras genom att tydligt och klart visa att dörren till EU står öppen. Kosovo är nu en erkänd egen stat även om behovet av insatser från internationella samfundet fortsatt är mycket stort. Vi socialdemokrater har slagit vakt om EU:s enighet i frågan om Kosovos självständighet. EU får inte upprepa misstagen då man inte lyckades hantera de nya balkanstaternas tillkomst på ett fullgott sätt. Den process som startat måste medföra fördelar för alla länder på . EU:s dörr måste stå öppen för alla, inklusive . Kosovo måste garantera minoriteter skyddande rättigheter. bör fortsätta att stödja dessa länders reform- och medlemskapsansträngningar. Förhoppningsvis kan vi hälsa också dessa länder välkomna in i EU. Tyvärr har en förfärande utvidgningströtthet börjat göra sig gällande i EU. För oss socialdemokrater är det är viktigt att slå fast att utvidgningen av EU är den största framgången på kontinent. framtida medlemskap är en mycket omdiskuterad fråga i många europeiska länder. För oss socialdemokrater har alltid inställningen varit att det inte är frågan om kan bli medlem utan när. Detta när avgörs av hur snabbt klarar att uppfylla de kriterier som krävs för ett medlemskap. Vi ser ett framtida turkiskt EU-medlemskap som viktigt inte minst med tanke på hur det främjar rättigheterna för kurder och andra folkgrupper. Utvidgningen och den europeiska integrationen får inte göra halt ens efter ett turkiskt medlemskap. har ett möjligt framtida medlemskap fungerat som en fantastisk drivkraft för många länders reformering. EU har utarbetat en grannskapspolitik. Den måste användas för att underlätta ett framtida medlemskap även om det ligger långt fram i tiden snarare än att bli ett alternativ till medlemskap. EU har många verktyg i sin politiska verktygslåda. Unionen bör bland annat erbjuda tillgång till den inre marknaden, biståndsinsatser, studentutbyten och bilaterala handlingsprogram som ger länderna möjlighet att själva bestämma sin integrationsnivå. Kriget mellan och har skakat om situationen i det gemensamma grannskapet mellan och EU. Respekten för den internationella folkrätten måste hävdas. Länders territoriella integritet och suveränitet måste värnas. Kritik måste riktas mot de nationalistiska krafter som är beredda att ta till våld för att lösa konflikter som borde lösas med diplomatiska medel. Sedan har den gränsdragningsproblematik som då uppstod till stor del lösts i internationella överenskommelser. Om länders territoriella integritet ifrågasätts kan det leda långvariga och blodiga konflikter i EU:s omedelbara närhet. Europeiska unionen måste skaffa sig en tydligare politik och skarpare instrument för att kunna påverka det gemensamma grannskapet med . Regeringens initiativ tillsammans med om ett så kallat Eastern Partnership välkomnas av oss socialdemokrater. I relationen till måste EU kunna hantera de så kallade frusna konflikterna, exempelvis Transnistrien och . Den demokratiska utvecklingen i går baklänges. Medvedev vann presidentvalet , men valet var inte fritt och rättvist utan innebar att demokratin tog ytterligare steg tillbaka. Valet föregicks av en valrörelse utan debatter och utan rimliga möjligheter för Medvedevs motkandidater att synas och sprida sina budskap. En fortsatt demokratisk tillbakagång i leder till sämre social och ekonomisk utveckling. Det demokratiska utrymmet krymper också genom att det blir svårare för små partier att komma in i olika församlingar, oberoende media får allt svårare att verka, nationalismen växer sig allt starkare och tonläget mot grannländerna och omvärlden i övrigt, inte minst , skärps. Vi ska aldrig underlåta att påtala brister eller föra fram oro för den negativa demokratiska utvecklingen, men bör politik präglas av ett praktiskt samarbete som är till gagn för båda parter och hjälper att närma sig europeiska strukturer. De stora framsteg som trots allt gjorts i landet sedan är välkomna och förtjänar vårt stöd. I och med och medlemskap kommer området runt än mer vara i fokus för unionens utrikespolitik. Regeringen bör utarbeta en Svartahavsstrategi för att bidra till unionens arbete i området. I har genom Istanbuldeklarationen och åtagit sig att ta hem sina trupper från Transnistrien, men tyvärr uppfylls inte dessa löften. Den frusna konflikten hämmar den ekonomiska utvecklingen i , fattigaste land, och hindrar landets närmande till EU. är största biståndsgivare med . går biståndet till största delen till projekt inom jordbruket, infrastrukturen och den sociala sektorn. behöver därutöver ge stöd till att stärka den moldaviska administrationens kapacitet i dess relation till den europeiska unionen. Administrationen är av naturliga skäl svag. behöver därför hjälpa moldaverna på ett liknande sätt som vi hjälpte de baltiska länderna att stärka sin kapacitet. bör vara pådrivande inom EU gällande arbetet hur EU:s relation till ska utvecklas och hur EU bäst kan stödja suveränitet och demokratisering. är ett exempel där EU:s så kallade mjuka makt inte fungerat.