mot · GV02Fi10 · 2008-05-06 00:00:00 — Perioden efter starten av det egna företaget där grundaren fortfarande omfattas av a-kassa bör förlängas. Beräkningsgrunden för a-kassan för företagare måste förändras så att företagarens personliga risker minskar. Vi vill även göra det möjligt för individer att ta tjänstledigt från sitt arbete för att testa sina vingar som företagare. Företagens regelbörda måste minska på riktigt. Regelbördan kostar företagen . Under den borgerliga regeringen har regelbördan ökat i stället för att minska. Det krävs ett flertal skarpa åtgärder för att komma till rätta med problemet. Ett första steg måste vara att öka anslagen till de myndigheter som arbetar med att se över regelverken för att öka takten när det gäller regelförenklingen. måste försäkra sig om att nya lagar inte ökar regelbördan i samma takt som myndigheter hittar sätt att minska den. Svensk miljöteknik har stor potential att utvecklas ytterligare och bli en motor för nya jobb och ekonomisk utveckling. Miljöteknikföretag finns inom såväl tjänstesektorn som inom tillverkning. Vi vill skapa goda villkor för dessa företag genom generella åtgärder för ett gott näringslivsklimat men även genom riktade åtgärder t.ex. inom kapitalförsörjning, regelförenkling och exportstöd. Många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, sina barn, vänner och släktingar. Framför allt småbarnsföräldrar har svårt att få vardagslivet att gå ihop. Karriär ska kombineras med familjeliv, en aktiv fritid och kanske föreningsliv. tycker de flesta att det är viktigt att tillbringa med sina barn när de är små. Det är många som känner igen sig i bilden av en tillvaro fylld av stress och dåligt samvete. Även om många känner svårigheter med att få ihop livspusslet är förvärvsarbete viktigt såväl för individen som för samhället. På arbetsplatsen finns många människors sociala nätverk, arbete leder till personlig utveckling och många känner glädje av ett väl utfört arbete. Det är arbetet som betalar för den offentliga sektorn och vår privata konsumtion. Trots detta menar vi att det omöjligt kan vara ett mål att alla alltid ska jobba alltmer och allt längre. anser att det finns ett behov av balans mellan arbetstid och fritid och att den balansen kan förändras beroende på var i livet man befinner sig. menar att en viktig välfärds- och livskvalitetsreform är att fortsätta att skapa mer tid för människor och underlätta vardagspusslet . har många reformer genomförts som skapat ökat livsutrymme för människor. I stället för enbart ökad ekonomisk standard har vi i valt att bygga ut föräldraförsäkringen, infört lagstadgad rätt till semester och sänkt arbetstiden. Mycket av det här arbetet har skett genom avtal mellan arbetsmarknadens parter som sedan följts av lagstiftning. vill fortsätta det här arbetet. Att minska tidspress och stress i arbetslivet handlar bl.a. om att öka människors inflytande över förläggningen av sin arbetstid. Det får positiva effekter i mycket mer är själva arbetslivet. Livet består inte bara av arbete, eller bara fritid. Att hitta den rätta balansen är avgörande för ett bra liv. Det finns flera undersökningar som visar att inflytande över hur arbetstiden förläggs är minst lika viktig som arbetstidens längd. Det förhåller sig på samma sätt med tiden som med arbetets innehåll. Medinflytande medverkar till bra arbetsplatser och personligt välbefinnande. Inom många branscher och sektorer på dagens arbetsmarknad mäts inte arbetstiden på traditionellt sätt. Det handlar inte längre om stämpelkort som ska stämplas in och ut utan i stället om att leverera ett överenskommet resultat inom överenskommen tid. För många fungerar detta alldeles utmärkt då det ger en stor frihet att själv hantera sin tid. Som kontrast till detta fria arbetssätt finns de kvinnodominerade sektorerna inom hälso- och sjukvården, handeln och hotell och restaurang. Dessa arbeten kräver schemaläggning och hög närvaro på arbetsplatserna. En stor del av de anställda i dessa branscher tvingas också jobba under otrygga anställningsformer med låga löner. Deltidsarbetet och tidsbegränsade anställningar är dominerande och sjukfrånvaron är dessvärre hög. Det är mycket angeläget att arbetsvillkorens betydelse i dessa branscher kraftigt uppvärderas. Det handlar i grund och botten om solidaritet och inte minst om jämställdhet. Vi är alla beroende av dessa serviceinriktade sektorer och att deras viktiga arbete utförs. Då är det också rätt och riktigt att vi alla är med och betalar för rimliga arbetsvillkor. anser att fack och arbetsgivare måste ges politiskt stöd för att utveckla ett gott arbetsliv i dessa branscher. En viktig del i arbetet att skapa en bra balans mellan arbete och fritid är att arbetet man utför inte ger upphov till ohälsa. Har man en dålig arbetsmiljö på jobbet så påverkar det i många fall den fritid man har. Det gäller allt från psykisk ohälsa till förslitningsvärk. Det är därför oerhört viktigt att det sker satsningar på ett systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna för att motverka ohälsa som det sker satsningar på utbildningsinsatser av chefer och skyddsombud. ansvarar för inspektionsarbetet ute på arbetsplatser. Vi anser att detta stöd bör utvecklas i stället som skärs ned. De minskade anslagen innebär att kan ge det stöd till de regionala skyddsombuden som behövs. I klartext innebär detta att mindre arbetsmiljöarbete blir utfört ute på arbetsplatserna. Ett stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet genom företagshälsovård eller motsvarande resurser är av stor betydelse. Att behålla och utveckla kompetensen bland dem som arbetar med arbetsmiljöfrågorna är viktigt. Den genomsnittliga årsarbetstiden för heltid är i . För alla sysselsatta är motsvarande siffra . Detta kan jämföras med som kan ses som en tänkt maximal arbetstid (, )24. Den genomsnittliga årsarbetstiden per sysselsatt har historiskt sett minskat kraftigt i liksom i de flesta andra länder. Detta beror dels på att arbetstiden minskat, dels på att sysselsättningsnivån ökat genom att fler kvinnor kommit in på arbetsmarknaden. Detta har skett som ekonomin har växt. Produktivitetsökningen har mer än väl kompenserat för de färre arbetade timmarna. Om maximal arbetstid () multipliceras med maximalt antal sysselsatta (sysselsättning) fås ett teoretiskt mått på maximalt antal arbetade timmar i hela ekonomin. Om detta relateras till antalet timmar som faktiskt arbetas (i var detta 7,2 miljarder ) fås ett procentuellt uttag av arbetstid för hela ekonomin i jämförelse med vad som faktiskt skulle vara teoretiskt möjligt25. Diagram 13 nedan visar denna statistik för ett antal europeiska länder. Som diagrammet visar har ett stort uttag av arbetstid även om det minskar kontinuerligt. Källa: , sysselsättning och tillväxt (LO 2006). Jämfört med t.ex. är sysselsättningen ungefär lika stor men vi arbetar mindre per person. Detta motsvarar mindre . Vilket i sin tur motsvarar de fem veckors semester som många Amerikaner inte har26. Detta förklarar en stor del av skillnaden i BNP per capita i och . I har vi av tradition gjort ett annat val mellan arbetstid och fritid där vi inom ramen för den svenska modellen historiskt har valt att arbeta allt mindre i takt med att ekonomin utvecklats. menar att det måste skapas bättre balans mellan arbete och fritid. I den processen menar vi att småbarnsföräldrar i första hand bör prioriteras. Flera undersökningar har visat att det är just småbarnsföräldrar som upplever störst problem med att få ihop livspusslet: I en undersökning bland fackförbundet medlemmar tyckte att vissa grupper skulle prioriteras vid en arbetstidsförkortning. Småbarnsföräldrar var den grupp som flest tyckte skulle prioriteras27. Personer med barn upplever vardagen som mer stressig än de utan barn. I en undersökning av (beställd av TCO) anger av dem som hade barn mellan att en normal vardag upplevdes som mycket eller ganska stressig. Motsvarande siffra för dem som inte hade barn var 40 %28. Många föräldrar upplever att de inte har en bra balans i livet. av de ensamstående mammorna uppger att de sällan eller aldrig har bra balans mellan arbete, studier, tid med barn, hushållsarbete och egen fritid. Motsvarande siffra för mammor i kärnfamiljer var . Bland ensamstående pappor angav att de sällan eller aldrig hade bra balans, för sammanboende pappor var det . Mammorna anger egen fritid som det viktigaste de saknar medan papporna anger mer tid med barnen som det viktigaste (undantaget ensamstående män som också upplever störst brist ). Många föräldrar upplever att minskad arbetstid skulle leda till bättre balans i livet. Enligt studie som refereras ovan anger av mödrarna som lever i en kärnfamilj att minskad arbetstid eller mer flexibilitet skulle leda till bättre balans i livet. Motsvarande siffra för fäder var . Näst viktigast för bättre balans i livet var bättre ekonomi (för ensamstående mammor och för övriga grupper)29. Många föräldrar upplever att barnen har för långa dagar på förskolan. Enligt en undersökning gjord av vill av mammorna som har barn på förskolan eller mer att barnen skulle vara där färre timmar. Motsvarande siffra för papporna var . Föräldrar har mindre tid för sig själva än personer utan barn30. Bristen på tid är ett hälsoproblem som i förlängningen kan leda till dyrbara och kostsamma sjukskrivningar. En fjärdedel av de heltidsarbetande föräldrarna har en arbetstid på om man räknar samman arbetstid, hemarbete och vård av barn en nivå som enligt forskarna ger förhöjd risk för stressrelaterade hälsoproblem31. Föräldrar är den mest tidspressade gruppen i samhället. Enligt en undersökning upplever av de med barn ofta tidspress32. Motsvarande siffra för de utan barn är . Fler barn liksom längre arbetstid skapar större tidspress. För kvinnor skapar det större tidspress med en man som arbetar övertid. Det omvända sambandet finns inte för män33. 11.5Barntid en reform för mer tid anser att det är viktigt att skapa mer utrymme för föräldrar att vara med sina barn. finns en rätt att gå ned i arbetstid till under barnets första . Att använda denna möjlighet är dock i praktiken begränsad för många människor då det bl.a. innebär förlorad arbetsinkomst och lägre pension. Det finns också en heltidsnorm i samhället som är mycket stark, speciellt för män, som gör det svårt att minska arbetstiden även om man tycker att man har råd. För att skapa större möjlighet för människor att arbeta mindre i samband med att man har småbarn har vi därför presenterat en reform som vi kallar barntid som innebär att föräldrar kan få ersättning för att gå ned i arbetstid under småbarnsåren. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid under småbarnsåren utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. Vi anser att barntid är ett betydligt bättre förslag än regeringens förslag om vårdnadsbidrag som riskerar att konservera könsroller och skapa jämställdhetsproblem34. Vi tror också att barntid ger större effekter då fler kommer att kunna utnyttja den möjligheten i stället för vårdnadsbidraget och att det passar dagens moderna föräldrars behov av flexibilitet bättre. Barntidsförslagets möjlighet för båda föräldrarna att gå ned i arbetstid och dela på det praktiska föräldraskapet ger fördelar ur både barn- och föräldraperspektiv. Barntid såsom förslag sett ut har inneburit en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på som har kunnat utnyttjas av båda föräldrarna . Vi vill utveckla detta förslag vidare. Ambitionen är fortfarande att ersättningen ska utgå under småbarnsåren, att ersättningen ska kunna tas ut av båda föräldrarna (i de fall det finns två föräldrar), att låginkomsttagare ska ha en reell möjlighet att använda ersättningen samt att ett jämställt uttag ska främjas. Vi studerar nu hur detta kan ske på bästa sätt. Bland annat överväger vi en inkomstrelaterad ersättning med ett golv och ett tak i stället för en fast summa. I vår budgetmotion kommer vi att återkomma med förslag på en mer precis utformning av barntidsförslaget. För att ska kunna möta globaliseringens utmaningar krävs att vi återtar vår position som en ledande kunskapsnation. Genom en stor andel välutbildad arbetskraft kan vi skapa förutsättningar för en stark ekonomisk utveckling även . Skolan spelar därför en avgörande roll för om framtidens ska karakteriseras av utveckling och framtidsoptimism eller av stagnation och ökade spänningar. Vi ser med stor oro på regeringens framtidsplaner för den svenska skolan. Skolans uppgift är att ge varje elev en utbildning utifrån dennes egna förutsättningar. Insikten om att varje människa är unik måste även gälla inom skolan. En mångfald av skolor, med olika pedagogiska inriktningar och huvudmän, är en förutsättning för ett modernt skolväsende. Att en regering som kallar sig liberal vill vrida klockan tillbaka till den skola som fanns , genom att alltmer öka den statliga centralstyrningen, är för oss obegripligt. Vi delar inte den svartmålade bild av skolan som regeringen ger uttryck för. Det är sant att den svenska skolan står inför stora utmaningar . Den demografiska förändring som skett i har i grunden förändrat förutsättningarna för skolans verksamhet. Men att den svenska skolan i detta förändringarnas tidevarv fortfarande står så stark som den gör är ett styrkebesked, inte ett katastroflarm. Däremot finns det många problem och det är hög tid att nu vidta kraftfulla åtgärder för att återigen placera svenska elever i toppen av kunskapsligan. Utgångspunkten för skolpolitik är att det är pedagogisk forskning som ska utgöra grunden för skolans utveckling. Om kunskaperna i skolan ska kunna öka måste de politiska besluten grunda sig på resultaten av forskning gjorda inom skolans område, inte på tyckandet från olika grupper i samhället eller enskilda ministrar. Regeringen gör helt rätt bedömning att det är för sent att försöka rätta till bristerna i elevernas kunskapsnivå först på gymnasiet. Detta måste påbörjas mycket tidigare. kommer därför i höstbudgeten att återkomma till med förslag på en satsning på elever med behov av särskilt stöd. Förutsättningarna för att klara skolgången med bra resultat är att man redan i de tidigare klasserna i får det stödet som man behöver för att ta till sig kunskapen och utvecklas som människa. Forskning visar att den enskilt största påverkan på en elevs studieresultat är föräldrarnas utbildningsnivå. Vi vill därför att skolorna ska få större möjlighet att bedriva verksamhet riktad mot den grupp elever som kommer från studieovana hem samt genom satsningar på speciallärare. Ett exempel på detta kan vara projekt med läxläsning efter skoltid som har visat sig framgångsrika på de ställen där de genomförts. Det är även för dessa elever som vikten av en god pedagogisk utbildning hos läraren är som störst. 12.3Valfrihet och kvalitet i gymnasieskolan Alltför många elever börjar på gymnasiet utan tillräckliga kunskaper inom ett eller ibland flera ämnen. Regeringen menar att de genom den presenterade gymnasiereformen nu har vidtagit de åtgärder som krävs för att höja kvaliteten i gymnasieskolan. Tyvärr görs detta på bekostnad av minskad valfrihet för de enskilda eleverna att under sin gymnasietid byta inriktning och för de enskilda skolorna att erbjuda kurser inom sina specialområden. Vi vill i stället värna skolornas frihet och elevernas möjligheter att själva påverka inriktningen på sin utbildning. De elever vars val på hösten i årskurs nio inte visar sig vara de rätta kommer i mycket stor utsträckning att hänvisas till framtida komvuxstudier, detta i när regeringen dessutom gör allt för att minska platserna på komvux-utbildningarna runtom i landet. Vi ser stora risker med att många elever kommer att hamna mellan stolarna och därmed bli utan gymnasieutbildning. Eftersom gymnasieutbildning i stort sett är ett krav på arbetsmarknaden blir risken för utslagning stor. Vi anser att detta är ett stort feltänk av regeringen. Regeringen avser att presentera en satsning på förskolan, i syfte att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. stöder en satsning på förskolan och dess pedagogiska uppdrag, men varnar skarpt för att förskolan görs för lik skolan. Förskolans pedagogiska uppdrag definieras i förskolans läroplan och så måste det förbli. Det går utmärkt att utifrån den pedagogiska forskningens resultat stärka förskolans pedagogiska uppdrag, men då måste man utgå ifrån förskolans pedagogiska uppdrag och se hur man på ett lekande sätt kan gå in i lärandet. Förskolans genuina arbetssätt bygger på att barnen i och genom leken kan tillägna sig kunskap på ett kreativt sätt. I leken kan de både lära sig svenska, engelska och matematik och många andra ämnen. Den glädje som präglar förskolans lärande arbetssätt bygger på att lärandet utgår ifrån förskolans egen pedagogik. Utifrån de uttalanden som såväl utbildningsministern som finansministern och statsministern har gjort angående förskolan ser vi en stor risk för att de tyvärr inte är tillräckligt väl insatta i frågan och snarare vill se att mera teoretiska arbetssätt införs på förskolenivå. Om så sker riskerar vi att förstöra mycket av den glädje över leken och lärandet som präglar förskolan, och det kan få pedagogiska konsekvenser mycket högre upp i åldrarna i skolan i form av att elever tappar lusten till lärandet ännu tidigare än . Den högre utbildningen fyller en viktig funktion för det svenska samhället. Högskolor och universitet ska inte bara förse landet med välutbildad arbetskraft och bedriva forskning i världsklass, utan högre utbildning är en viktig del för många människors personliga utveckling. I vill vi slå vakt om alla dessa funktioner. Vi vill ha en fortsatt hög antagning till den högre utbildningen. Vi anser att högskolan ska utvecklas, att kvaliteten ska ökas och att studenternas situation måste förbättras. Kvaliteten inom den högre utbildningen måste höjas. Konsekvensen av dagens ersättningssystem till högskolorna har skapat en situation där studenter på många håll inte har kunnat erbjudas utbildning på den nivå som de har rätt till. Studenterna måste även kunna erbjudas rimliga levnadsvillkor. har studiemedlet sjunkit med jämfört med medellönerna för en lärare och industriarbetare. Arbete vid sidan av sina studier ska vara en möjlighet för de studenter som så önskar och har möjlighet och inte ett tvång för att klara överlevnaden. Studenter som väljer att arbeta vid sidan av studierna ska dock inte bestraffas med indragna eller minskade studiemedel, därför bör fribeloppet höjas. driver också att studiemedlet bör höjas. Det är också hög tid att nyansera bilden av studenten som den barnlösa ungdomen i studentkorridoren. I och med att det livslånga lärandet blir ett krav för människor för att kunna vara attraktiva på arbetsmarknaden blir studenter en allt mer heterogen grupp. Det måste vara möjligt att vara ensamstående mamma med tre barn och student, precis som det måste vara möjligt att vara student som ensamstående tjugoåring. Kvaliteten inom forskningen bör förbättras. För detta krävs insatser inom en rad områden. Nödvändiga resurser för att svensk forskning ska kunna vara i världsklass måste finnas. Samarbetet mellan forskare och näringsliv bör fördjupas och utvecklas framför allt med fokus på teknik och produktutveckling. Vi vill även ge fler möjlighet att kunna bedriva akademisk forskning inom ramen för sin yrkesutövning. Och vi vill att möjligheterna för kommersialiseringen av forskningsresultat förstärks ytterligare. I högskolelagen står det klart och tydligt att hållbar utveckling ska vara en del av all forskning och utveckling och genomsyra hela lärosätenas verksamhet. Tyvärr har regeringens åtgärder inom dessa områden varit allt annat än klara och tydliga. I stället för att öka trycket på högskolor och universitet för att se till att hållbar utveckling verkligen blir en integrerad del av all verksamhet, har regeringen tagit bort skyldigheten för dessa att redovisa hur de arbetar med miljöledningssystem. 13Rättvisa, solidaritet och hållbarhet Vi har pekat ut fyra viktiga reformområden: klimat, skola och barn, företagande och tid och folkhälsa. Inom dessa områden kommer att ta fram förslag som svarar mot de stora samhällsproblem som vi ser framför oss. Vi kommer att utveckla ny politik och nya lösningar. Men även andra områden är högt prioriterade. har alltid arbetat hårt för de utsatta i samhället, för svagare grupper och för ökad solidaritet, medmänsklighet och rättvisa. Fortsatta viktiga områden för är bl.a. jämställdhet, migration, säkerhet och sårbarhet. Bristen på jämställdhet är ett av vår tids stora samhällsproblem och en mycket viktig frihetsfråga. Trots att representationen av kvinnor på politiska maktpositioner i är bland de bästa i världen, genomsyras samhället av strukturella problem som bl.a. försämrar kvinnors rätt till sjukvård, arbete, lika lön samt kränker kvinnors rätt till sin kropp och integritet. Regeringens ambitioner på jämställdhetsområdet har hitintills varit mycket begränsade och de resurser som avsatts för jämställdhetsåtgärder används inte. kommer att återkomma med förslag på hur de särskilda medel för jämställdhetsåtgärder som finns budgeterade bör användas. ser stora behov av jämställdhetsinsatser i hela samhället och över alla politiska områden. Uttaget av föräldraförsäkringen är fortfarande väldigt ojämn. Kvinnor tar ut av tiden och män . menar att föräldraskap är ett ansvar som både män och kvinnor tar på sig. Att vara förälder är inte begränsat till kvinnor. Regeringens jämställdhetsbonus ser vi inte som tillräcklig för att komma till rätta med detta problem. Tvärtom visar tillgänglig forskning att förhållandet mellan ekonomisk ersättning och uttag av föräldraförsäkring är ganska svagt. Vi anser att individualiseringen av föräldraförsäkringen bör utökas genom att antalet reserverade dagar ökar till en tredjedel för varje förälder. Egen lön och möjligheter till egen försörjning handlar i grunden om möjlighet till självständighet och frihet. En lägre värdering av kvinnodominerat arbete och yrkesval gör att kvinnor begränsas i löneutveckling och karriärmöjligheter och även får en lägre pension. Åtgärder för jämställda löner är helt avgörande för att åstadkomma ett jämställt samhälle. verkar för jämställda löner. Tillsammans med facken, progressiva företag och framsynta kommuner och landsting tror vi att det går att göra betydligt mer för att få till stånd jämställda löner. Kvinnors deltidsarbete innebär icke jämställda förhållanden på arbetsmarknaden och ojämställdhet i hemmet och i förhållande till anhöriga. Det är kvinnorna som i högre grad än männen tar hand om barnen och andra anhöriga. Likaså är det kvinnorna som i större utsträckning tar hand om hushållssysslorna. I många branscher är det fortfarande fullständigt självklart att erbjuda heltidsanställning till män, medan det är mycket vanligt att kvinnor får deltidsanställning. Ungefär en miljon personer arbetar deltid cirka tre fjärdedelar av dessa är kvinnor. Deltidsarbetet, och därmed också heltidsarbetet, är således icke jämställt fördelat. anser att det är en prioriterad fråga att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. En viktig orsak till ojämställdhet är att arbetsmarknaden är könsuppdelad. Det gäller såväl inom den privata som den offentliga sektorn, där det finns en arbetsmarknad för män och en för kvinnor. Vi vill bryta detta och stimulera pojkars och mäns intresse för kvinnodominerade branscher och på motsvarande sätt stimulera flickors och kvinnors intresse för mansdominerade branscher. Studievägledare och lärare bör verka för att uppmuntra elever att våga välja ett yrke som går emot de könsstereotypa föreställningarna om vad som är passande för det egna könet. Målet är att yrke ska väljas efter individens intresse. Migrationspolitiken är beroende av och avgörs av vår omvärld. Krig, konflikter, miljökatastrofer, dåligt förvaltade stater, fattigdom och andra missförhållanden leder till att människor lämnar sina länder för att söka skydd eller få ett bättre liv.