ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ462 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av införande av en typ av richterskala för matlarm. Med jämna mellanrum skriker löpsedlarna ut larmrapporter om farlig föda cancerframkallande ämnen i chips, tungmetaller i fisk osv. Detta är självklart viktig information för konsumenten men det är också viktigt att få så rätt information som möjligt. För att inte konsumenterna ska drabbas av vargen kommer-syndrom, utan vara trygga i de val de gör, behövs en form av richterskala som tydligt kan beskriva hur farlig larmrapporten är. Även producenten skulle på så sätt bli tryggare, då en starkt överdriven larmrapport kan förstöra produktion och försäljning helt i onödan .
mot · GW02MJ463 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna och stränder. Just nu ses strandskyddsbestämmelserna över. Orsaken till översynen är att de nuvarande bestämmelserna varit alltför rigida och hämmat utvecklingen på landsbygden och i glest befolkade områden. Därför föreslås nu ett utökat lokalt bestämmande och att en större hänsyn ska tas till lokala skillnader. Det tror jag är bra för landsbygdsutvecklingen i . Runt om i landet finns många entreprenörer och enskilda intressen, exempelvis boende, golfbanor och campingplatser, som vill expandera ner till den strandnära zonen. På en del ställen är det både invändningsfritt och praktiskt möjligt; på andra krockar expansionen med andra angelägna intressen. I våra mest attraktiva områden och i våra storstäder däremot, ser läget annorlunda ut. Här har exploateringen av de strandnära områdena ökat avsevärt . Utbredningen har krympt de gemensamma utrymmena. I och i vill många gärna bo strandnära. Det upplevs som attraktivt och ger boendet en ökad kvalitet. Att fler bostäder behövs i storstäderna råder ingen tvekan om. Inflyttningen till regionen har ökat . Många söker sig till för arbete och för att kunna förverkliga sina idéer. Men om fler tillåts bygga och bo alltför nära stranden finns stor risk att allmänhetens tillträde till och stränder begränsas. En intressekonflikt uppstår mellan de boende och allmänhetens tillträde till stränderna. Ett sätt att minska utbredningen och samtidig förtäta stadsmiljön vore att bygga mer på höjden på både befintliga byggnader och när nya byggander ska anläggas. Överdäckning av transportleder, ett mer effektivt utnyttjande av outnyttjade och bortglömda platser samt ett mer kreativt användande av befintliga lokaler är andra förslag på hur denna problematik kan lösas och på samma gång skapa en mer attraktiv stadsmiljö. För att minska intressekonflikten mellan det enskilda och det allmänna anser jag att utbredning av bebyggelse och expansion av olika verksamheter ner till den strandnära zonen bör vara restriktiv. Om vi framöver vill att allmänheten ska ha tillgång till platser för bad och friluftsliv behöver vi värna attraktiva kust- och strandområden. Givetvis ska boende, entreprenörer och företagare ges bra villkor. Det blir möjligt tack vare det gemensamma intresse som förenar alla företagare, bofasta och turister och det handlar om allas tillgång till våra stränder och kuster som enskilda individer. Det representerar ett värde i sig. Därför bör vi fundera ett extra varv innan ett enskilt intresse ges företräde framför djur- och växtliv och allmänhetens möjlighet att röra sig fritt i skog och mark. Såväl i som i våra övriga attraktiva kust- och strandområden.
mot · GW02MJ464 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla svensk skogsnäring. Att verka för en bättre miljö handlar om mer än regleringar och förbud. Skogsindustrin är ett exempel på en för miljön positiv näring. Skogen har en avgörande roll för möjligheten att motverka klimatförändringen. Det handlar i första hand om produktionen av skogsråvara som kan ersätta ändliga och fossila ämnen. Från flera olika myndigheter och forskare pekas de ökade halterna av koldioxid och andra växthusgaser i atmosfären ut som de största enskilda orsakerna till den globala uppvärmningen. har genomfört en studie av skogens påverkan på klimatet. Studien visar på att det finns en omfattande klimatnytta när skogsråvaror används som exempelvis byggmaterial och på så sätt ersätter stål, betong samt andra material som kräver mycket energi för att framställas. Genom att ersätta produkter som är baserade på fossila bränslen med skogsråvara bidrar skogen till att påverka klimatet positivt. Skogen har dessutom en renande förmåga genom att den vid tillväxt binder koldioxid genom fotosyntes. När kolen binder koldioxid fungerar den som en kolsänka. Den svenska skogen växer med . Det innebär att skogen binder upp emot koldioxid. Det är dubbelt så mycket som de svenska utsläppen av koldioxid. Störst klimatnytta gör skogen i ett skogsbruk där vuxna träd avverkas för att användas i produktion och nya träd planteras. Genom anpassad skogsskötsel, ökad andel nyplantering, sådd med förädlat frömaterial och gödsel kan skogsbruket effektiviseras. kan som skogsnation bli ledande inom området att förädla skogsbruket. Lyckas skogsnäringen väl kan det medföra såväl fler företag som arbetstillfällen. Inte minst kan ett mer utvecklat skogsbruk innebära fler arbetstillfällen i de nordliga landsdelarna. För att skogsindustrin ska utvecklas positivt är det angeläget med forskning som rör biologisk mångfald och skogslandskapet. Vidare är det en fördel om marknaden utvecklas utanför de svenska gränserna. Genom en europeisk skogspolitik ökar möjligheterna för den svenska skogsnäringen att utvecklas positivt. I finns riktlinjer för hur utsläppen av växthusgaser ska regleras. Den nuvarande överenskommelsen går ut . EU har som målsättning att Kyotoprotokollets efterföljare ska undertecknas i . Därför är det viktigt att regeringen verkar för att resurser tillförs forskning och utveckling gällande skogsnäringen samt att verka för att en gemensam europeisk skogspolitik ingår i det klimatdokument som ska följa efter Kyotoprotokollet.
mot · GW02MJ466 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skogen som kolsänka. Skogen kan fungera både som kolkälla och kolsänka, ett förhållande som har direkt bäring på klimatproblematiken och växthuseffekten. Det är träden som tar upp luftens koldioxid som fyller markens kolförråd med fällda löv, barr, kvistar och rötter. Men när markorganismer andas avger de nästan lika mycket som träden tar upp. När en skog avverkas men inte återbeskogas fortsätter marken att avge koldioxid. Därför har skogsskötseln en viktig roll att fylla i kampen mot klimatförändringar. Det finns betydande potential att förbättra skogens kolsänkekapacitet även i . har en skogsvårdslag som förpliktigar skogsägarna att återbeskoga efter avverkning. Vi bör ändå försöka maximera skogens tillväxt och använda virket till att ersätta produkter som ökar atmosfärens koldioxiodhalt. Biomassa kan ersätta fossila bränslen och virke kan ersätta betong, stål och aluminium. Därför är det viktigt att skogsbrukets produktionsskogar uppvärderas ur ett samhällsperspektiv, för att bromsa klimatförändringar.
mot · GW02MJ467 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsmedelstillverkares skyldighet att tydligt redovisa om, och i så fall i vilken omfattning, deras produkter innehåller transfetter. Faran med transfetter har uppmärksammats alltmer . Bland annat antas de ge ökade risker för hjärt- och kärlsjukdomar då transfetterna höjer det onda kolesterolet och även kan sänka det goda kolesterolet. Det finns undersökningar som visar att det räcker med att man får i sig transfett för att risken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar ska öka med 25procent. Till viss del har marknaden varit självrannsakande och flera snabbmatkedjor har gjort reklam för att deras mat innehåller låga halter av transfetter eller att de rent av gjort sig av med dem. Uppenbart finns det vinster att göra hos företag genom att de marknadsför sina matprodukter som fria från transfetter. Någon lagstiftning eller annan form av press mot producenterna har dock inte prövats i . I andra länder han man däremot gått längre. I exempelvis finns ett förbud mot industriellt framställt transfett. Vi tror inte på ett förbud i då förbud för med sig många andra nackdelar. Däremot tror vi på ökad konsumentmakt och att konsumenter ska ha rätt att veta vad de stoppar i sig. Därför anser vi att livsmedelsproducenter ska vara skyldiga att tydligt redovisa om deras produkter innehåller transfetter och i så fall i vilken omfattning. Dessa krav finns för en rad andra produkter och bör också finnas vad det gäller transfetter. Då kan konsumenterna fatta egna beslut grundade på fakta. Det är dags att tar till sig de rapporter som finns angående faran med transfetter.
mot · GW02MJ468 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda hur övergödningen i ska minskas. har miljöproblemen uppmärksammats alltmer. Vi utnyttjar jordens resurser till bristningsgränsen. Enligt Världsnaturfonden överskrider människans konsumtion jordens produktionsförmåga . Det har förödande resultat på den biologiska mångfalden och ekosy-stemen. Glaciärer smälter, regnskogar skövlas och torkar ut. Beräkningar visar att matfisken i världshaven kan vara slut . Situationen i har varit ett omdiskuterat ämne, inte minst i och andra kuststäder, och den ena larmrapporten efter den andra har avlöst varandra utan att tillräckliga insatser vidtagits. Runt lever nästan 85 miljoner människor. Det största enskilda miljöproblemet i är övergödningen. Den orsakas framför allt av kväveutsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Utsläpp från jordbruket står för omkring hälften av kväveutsläppen. Övergödningen leder till att ekosystemet skadas. Mängden planktonalger ökar. De grumlar ytvattnet när de lever och gör slut på mycket syre i bottenvattnet när de dör och bryts ned. skog, blåstången, får svårt att klara sig i det grumliga vattnet och klarar inte att konkurrera med näringsgynnade fintrådiga alger. När syret i bottenvattnet tar slut försvinner eller dör också djur- och växtliv. Det har förödande effekter för invånarna i län och runt . De senaste årens kraftiga algblomningar har varit en tydlig signal om att havet inte mår bra. Många småbarnsföräldrar vet inte om de vågar låta sina barn bada beroende på alla alger. är också ett av norra hetaste tillväxtområden. Tillväxtpotentialen är enorm både på den svenska och östeuropeiska sidan. Inte minst och län har stora möjligheter att utveckla handeln via . Förutom , transport- och logistiknäring finns flera andra näringar vars förutsättning är att är ett levande hav fritt från föroreningar. Inte minst är turistnäringen, till exempel på och , helt beroende av detta. Den uppmärksamhet miljöfrågorna fått i och utomlands innebär en fantastisk möjlighet för att gå vidare i arbetet med att minska övergödningen i . För att förbättra situationen i och skapa flera näringsgrenar och ökad tillväxt borde regeringen låta utreda hur övergödningen i ska minskas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02MJ469 · 2008-10-03 00:00:00 — Lokal förvaltning av rovdjur tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rovdjuren och deras förvaltning. överlämnade utredningen och deras förvaltning till regeringen. Där kommer man fram till att när det svenska etappmålet är uppnått för vargstammen, på 200 vargar eller 20 föryngringar , ska den bibehållas på ungefär samma nivå . Innan detta mål har uppfyllts får skyddsjakt endast tillåtas i mycket begränsad omfattning. Större delen av vargpopulation finns i , och 07/08 har det enbart i skett en föryngring i minst 7 vargrevir enligt . I hela hade man räknat med cirka 15 föryngringar, men i själva verket har det skett 17 st. Vargpopulationen ökar stadigt. Många, både jägare och forskare, menar att den kvot som regeringen ställt upp redan är uppnådd och att man redan nu måste ta fram en plan för hur stammen ska kunna bibehållas på denna nivå. Med den förökning av varg vi har , som enligt vissa forskare ligger på , kommer vi snart att ha en ohållbar situation i vissa delar av landet. Antalet attacker på tamdjur har ökat. Detta är inte bara något som berör säkerheten för tamdjur och deras ägare. Den starka vargstammen ger även upphov till stora bekymmer för lokalbefolkningen i och med att den börjar vandra närmare bebyggelse och även i vissa fall blir mindre skygg för människor. De lokala länsstyrelserna sitter på stor kunskap och information gällande den rådande situationen och utvecklingen i varje enskilt län gällande utvecklingen av rovdjursbeståndet. Att större ansvar förs över till en regional nivå ser vi som en naturlig följd i denna fråga, dels för att säkra en balanserad förvaltning av rovdjuren, dels för att man enkelt och okomplicerat kan följa eventuella förändringar som sker i stammarna. Vi anser därför att regeringen, med anledning av att vargstammen troligtvis redan denna vinter kommer att överstiga det svenska etappmålet, skyndsamt måste ta fram en plan för hur en aktiv skötsel av vargstammen kan ske på ett kontrollerat och reglerat sätt.
mot · GW02MJ475 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad tillsyn. Problemen i den kommunala tillsynsverksamheten har länge varit påtagliga. Små kommuner har särskilda problem då intressekonflikterna lättare kommer upp på ytan. Kommunernas ansvar för kontroll och tillsyn krockar ofta med en önskan om att gynna det lokala näringslivet. Därför är det rätt som regeringen nu gör att flytta bort djurtillsynen från kommunerna till länsstyrelserna. är inte flytten optimal. Kommunernas tillsyn omfattar nämligen också miljö och livsmedel. Att tillsynsorganisationen slås sönder innebär att den samordnade kontroll som sker av till exempel lantbrukare går förlorad. Det innebär negativa konsekvenser för såväl kompetensförsörjning som effektivitet och kvalitet i tillsynen och kommer att resultera i ökade kostnader för samma tillsyn. Därför vore det bra med en samordnad översyn och en fristående tillsynsmyndighet.
mot · GW02MJ476 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förvaltningsplan för vildsvinsstammen. Vildsvinet har en lång historia i som började . Vildsvinet utrotades och uppgick i tamsvinsstammen, men återinfördes i hägn. Efter rymningar är de åter tillbaka i de svenska skogarna. Vildsvinsstammen har ökat kraftigt . finns cirka 60000 vildsvin i landet från och söderut. inträffade cirka 1500 trafikolyckor med vildsvin inblandade. Vildsvinen orsakar också stora skador i jord- och skogsbruket. Skadorna på träd och grödor orsakade av vildsvin är på flera håll oacceptabelt stora och ökar . Men vildsvinens bökande gynnar också spridningen av många växtarter och kan leda till snabbare näringsomsättning i skogsmarken. Skadorna i jordbruket och trafikolyckorna beror bland annat på att vildsvinen är mycket nattaktiva och att huvuddelen av dem lever i flockar. har på regeringens uppdrag kommit med förslag om den framtida förvaltningen av vildsvin. anser att förvaltning av vildsvin kräver mer organiserat samarbete mellan berörda intressenter och ur förvaltningssynpunkt över större geografiskt område än övriga klövviltarter i för att förebygga och balansera de skador vildsvin orsakar. Ökat samarbete behövs också för att minska konflikterna mellan jägarnas intressen och jordbruksarrendatorernas intresse att begränsa vildsvinens skador i jordbruket samt för att minska antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade. innehåller också förslag om hur vildsvinsstammen kan begränsas genom ett högre jakttryck. Verket föreslår också att planerad åtling och utfordring av vildsvin ska ske på platser som ligger på behörigt avstånd från odlingsmark. Regeringen bör presentera en förvaltningsplan för vildsvinsstammen och bland annat innehålla förslag om hur vildsvinsstammen kan begränsas via jakt.
mot · GW02MJ477 · 2008-10-02 00:00:00 — Jakt och fiske ovan odlingsgränsen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt trygga fjälljaktreformens fortbestånd samt att i anslutning till detta ompröva bestämmelserna i 3 § rennäringsförordningen i syfte att återgå till regleringen så som den var utformad före den ändring som regeringen beslutade . ändrade regeringen rennäringsförordningens 3 § på ett sätt som gjorde vår svenska fjällvärld till en jaktmark öppen för alla EU-medborgare.Därmed beslutade regeringen att på samma villkor ge såväl svenska som utländska jägare tillgång till småviltsjakten i den svenska fjällvärlden. Detta beslut innebär ett stort hot inte bara för den framtida jakten utan också för hela den svenska fjällvärlden. Av ogrundad rädsla för att EU skulle fördöma och bestraffa för vårt nationella regelverk när det gäller jakt och fiske på statens mark ovan odlingsgränsen avskaffades detta regelverk, som bland annat innebär att de förvaltande myndigheterna/länsstyrelserna i respektive län ges möjligheter att reglera jakten och, vid situationer med alltför hårt jakttryck, gynna de som faktiskt äger fjällen den i boende befolkningen. Detta regelverk har inte heller utestängt utländska jägare från jakt i vårt land. Men vi har kunnat reglera den när det gäller jakttider och krav på medföljande svenska jaktguider. Den möjligheten har tagits bort. I sammanhanget bör nämnas att beslutet att öppna upp fjällvärlden för alla EU-medborgare inte bara gäller fjälljakten utan också all övrig jakt där staten är ägare till marken (till exempel älgjakt, sjöfågeljakt i kustområden m.m.) samt fiske. Regeringens olyckliga beslut innebär ett hot mot en långsiktigt hållbar jakt ovan odlingsgränsen. Beslutet innebär också ett hot mot att uppfylla och nå det av beslutade miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Den svenska fjällvärlden är ett känsligt område med en unik fauna som måste värnas. Regeringen fattade ett förhastat beslut när man beslöt öppna upp fjälljakten för utländska medborgare konsekvensanalys genomfördes innan beslutet. Erfarenheterna av den fjälljaktsreform som genomfördes är mycket positiva. Lokalbefolkningen och andra jaktintresserade i vårt land har till humana priser kunnat jaga på statens mark ovan odlingsgränsen och det har kunnat ske i samklang med både rennäringen och viltet. Dessutom har fjälljaktsreformen haft mycket stor betydelse för den lokala besöksnäringen. Verksamhetssäsongen har förlängts . Det har inneburit att fler människor kunnat sysselsättas, vilket i sin tur bidragit till att upprätthålla den kommersiella servicen i annars klent försörjda områden.
mot · GW02MJ480 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att information om svenska havsbottnar bör offentliggöras. har miljöproblem i form av utfiskning, övergödning och döda havsbottnar. Arbetet med att forska och se över situation begränsas av att tillgång till uppgifter om vattendjup och bottenbeskaffenhet omfattas av militär sekretess. Enligt lag 1993:1742 om skydd för landskapsinformation är de statligt insamlade vattendjupsuppgifterna sekretessbelagda av Försvarsmakten. SGU (geologiska undersökning) påpekar i sitt remissvar till slutbetänkande Havet tid för en ny strategi (SOU 2003:72) att detta är ett problem. Så kallat batymetriskt underlag (vattendjupsuppgifter) utöver de begränsade djupuppgifter som finns i de öppna sjökorten är inte tillgängliga för planeringen av havet och inte heller för forskningen om havet och dess bottnar. Informationen om våra havsbottnar bör offentliggöras för att, inte minst ur miljösynpunkt, underlätta planering och forskning av våra svenska havsbottnar.
mot · GW02MJ482 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar utveckling i . Miljö- och klimatfrågorna är ständigt aktuella och dessa frågor måste finnas med när utveckling och framtidsfrågor diskuteras. Det ökande resandet och transporter ställer allt större krav på mer miljövänlig teknik. Det ställer också krav på en infrastruktur av mer modernt snitt, med kollektiva lösningar framför individuella. Att förbättra dagens fordon och dagens drivmedel spelar en avgörande roll för att minimera trafikens negativa påverkan. Arbetet med miljöteknikutvecklingen vad avser fordonsindustrin i är ett bra exempel på hur man kan möta de nya krav och behov som framtiden kommer att ställa på samhället. Men det måste göras mycket mer vi behöver utveckla alternativa bränslen och skapa mer miljövänlig teknik. Miljöfrågorna är inte beroende av gränser, de är både globala och lokala. Därför är klimatmål en viktig del i arbetet för en bättre miljö. Den ekologiska omställningen är en stor utmaning för samhället och för de enskilda medborgarna; man måste förändra sin sätt att leva för att skona vår miljö och för att värna vår framtid. Vi måste utveckla andra energislag som kan minska beroendet av olja. kan spela en stor roll när det gäller utveckling av mer miljövänlig teknik och för forskning när det gäller mer miljövänliga alternativ än vad som finns . Det finns därför anledning att överväga vilken roll kan och ska ha ur ett nationellt perspektiv. Miljöarbetet är en viktig del i utvecklingen inom bland annat fordonsindustrin. Regionen behöver samla kunskaper och erfarenheter för att utveckla alternativa miljövänliga bränslen och annan miljöteknik. Det är angeläget att man inom regionen kan skapa ett nationellt centrum för att ut veckla alternativa miljövänliga bränslen och annan miljövänlig teknik. Det finns många gamla vrak som ligger i vattnen och kan orsaka skador på miljön, inte minst vad gäller oljeskador. Därför behövs såväl en översyn av vilka vrak som finns en sanering av dem som riskerar att falla sönder och bli ett miljöhot.
mot · GW02MJ483 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utveckla ett nationellt åtgärdsprogram för inför Helcoms ministermöte . Den 17:e parlamentariska , BSPC, har i sin resolution , poängterat vikten av en åtgärdsplan för . För att vi ska kunna lämna ett rent hav till kommande generationer behövs omedelbara åtgärder. Vi socialdemokrater anser att de åtgärder som miljöministrarna kom överens om i inte är tillräckliga för att rädda . Men det är dock en början. Därför är det viktigt att överenskommelsen om åtgärder, Baltic Sea Action Plan, BSAP, implementeras inom den givna tidsramen samt att nationella åtgärdsprogram utvecklas till Helcoms ministermöte . måste dock både länderna och Helcom ha en plan för fortsatt arbete för . En av de viktigaste åtgärderna är att vidta aktiva åtgärder redan nu mot övergödning. Följande åtgärder kan startas omgående: Utökad forskning för åtgärder för att binda och reducera fosfor, reducera utsläpp från mindre avlopp, främja användningen av fosfatfria rengöringsmedel, reducera utsläpp från jordbruk, transport, industri och hushåll. Det har funnits gott samarbete mellan länderna runt för en bättre miljö. Det är glädjande att även EU nu har uppmärksammat och dess möjligheter att utvecklas till en modellregion i . Det är därför viktigt att noga följa utvecklingen av en EU-strategi för och tillförsäkra dess samordning med existerande samarbetsformer, närmare bestämt och den nya policyn för den nordliga dimensionen, inklusive åtgärder för att stärka dialogen och samordningen med parlamentariska organisationer och parlamentariker i samt stödja och underlätta NGO:ers arbete för i relevanta frågor.