mot · GV02A13 · 2008-05-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:149 Ledighet med vårdnadsbidrag avslår regeringens proposition 2007/08:149 Ledighet med vårdnadsbidrag. Regeringen föreslog i proposition 2007/08:91 Vårdnadsbidrag familjepolitisk reform en lag om kommunalt vårdnadsbidrag. Lagen möjliggör för landets kommuner att införa, finansiera och administrera kommunala vårdnadsbidrag inom vissa ramar. De kommuner som önskar kan ge ett skattefritt bidrag om och barn. Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte nyttjar offentligt finansierad förskoleverksamhet. kommer förslag om ändring i proposition 2007/08:149 om en ny ledighetsgrund i föräldraledighetslagen (1995:584) liksom i lagen om anställningsskydd (1982:80). avvisar regeringens förslag eftersom det försämrar alla kvinnors arbetsmarknad och urholkar den gemensamt finansierade förskolan. Vårdnadsbidraget riskerar att försämra alla kvinnors villkor på arbetsmarknaden ytterligare i form av inlåsning, ökat antal visstidsanställningar, deltidsarbete och sämre löneutveckling. Följden av en försvagad förankring på arbetsmarknaden är sämre pension, sämre ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och sjukdom och sämre möjligheter till karriär och löneutveckling. Eftersom kvinnor tar ut av föräldraledigheten är det sannolikt att majoriteten av mottagarna av vårdnadsbidrag kommer att vara kvinnor. I och , som har vårdnadsbidrag, är det enligt kvinnor som erhåller bidraget. Bland dessa kvinnor har många kort utbildning och svag anknytning till arbetsmarknaden. Enligt remissvar till förslaget om vårdnadsbidrag visar utvärderingar av motsvarigheten till vårdnadsbidrag i att det framför allt är låginkomstfamiljer och utlandsfödda som använder vårdnadsbidrag och att deras barn därför är underrepresenterade i förskolan. Utvärderingarna visar att mödrarna förvärvsarbetar i lägre utsträckning än tidigare och att yrkesavbrotten är längre. Även i är det framför allt unga mödrar med kort utbildning och svag position på arbetsmarknaden som använder vårdnadsbidraget. Forskning visar att vårdnadsbidraget i andra länder resulterat i minskad ekonomisk jämställdhet, större skillnad i fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och minskad makt och inflytande för kvinnor. Regeringen föreslår i propositionen att vårdnadsbidrag ska få lämnas tidigast efter det att föräldrapenning med anledning av barnets födelse har utbetalats för sammanlagt 250 . får föräldrar med föräldrapenning per barn. Eftersom kvinnor tar ut av är det sannolikt att den genomsnittlige mannen som tar ut eller 96 med föräldrapenning inte ens är berättigad till vårdnadsbidrag. Detta talar för att det endast är kvinnor som kommer att nyttja vårdnadsbidraget. Remissinstanserna var mycket kritiska till regeringens förslag om vårdnadsbidrag. anser att det strider mot jämställdhetspolitiska mål som föreskriver att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv samt att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Enligt regeringens förslag ska vårdnadsbidraget vara obeskattat och därmed inte pensionsgrundande. I stället ska man erhålla barnårsrätt vilket ger en betydligt lägre pensionsersättning än de pensionsrättigheter som betalas in vid heltidsarbete. Delegationen mot felaktiga utbetalningar avstyrker förslaget om att vårdnadsbidraget inte ska beskattas, eftersom det generellt sett ökar risken för felaktiga utbetalningar. De fackliga centralorganisationerna LO, TCO och avstyrker förslaget om vårdnadsbidrag. De menar att vårdnadsbidraget kommer att skapa inlåsningseffekter för kvinnor och försämra läget för kvinnor på arbetsmarknaden ytterligare. LO framhåller att vårdnadsbidraget kommer att leda till fler osäkra anställningar och deltidsarbete bland kvinnor. Deltidsarbete är vanligt förekommande bland kvinnor med småbarn. Förslaget om att man kan få halvt vårdnadsbidrag om barnen är på halvtid i förskolan ökar risken för att deltidsarbete blir ännu vanligare bland kvinnor. Vårdnadsbidraget kommer att förstärka det förhållandet att kvinnor jobbar deltid i högre utsträckning än män för att utföra obetalt hem- och omsorgsarbete. avstyrker förslaget om vårdnadsbidrag eftersom det innebär att arbetstagare har rätt att vara lediga på heltid längre. Risken för långvarig frånvaro i anslutning till föräldraledighet bland kvinnliga arbetstagare kommer att resultera i minskade incitament för arbetsgivare att erbjuda kvinnor tillsvidareanställningar. Därmed fortsätter den oroväckande utvecklingen på arbetsmarknaden där av alla kvinnor har tidsbegränsade anställningar. Risken tilltar att anställningen inte förnyas i och med graviditet och att allt färre kvinnor kommer att kombinera tiden med småbarn med förvärvsarbete. Förutom de försämringar för jämställdheten som har beskrivits ovan så framhåller en rad remissinstanser, bl.a. Statskontoret, att vårdnadsbidraget kommer att minska sysselsättningen bland kvinnor. Därmed är den största kostnaden för kommunerna minskade skatteintäkter till följd av lägre sysselsättning. En minskad sysselsättningsgrad bland kvinnor innebär minskat ekonomiskt oberoende. Kommuner och Landsting skriver i sitt remissvar: Förslaget kommer med största sannolikhet att leda till att färre personer väljer att kombinera förvärvsarbete och föräldraskap då deras barn är små. befarar i likhet med en rad remissinstanser att vårdnadsbidraget kommer att minska sysselsättningsgraden bland kvinnor, öka andelen osäkra anställningar, öka förekomsten av deltidsarbete, minska kvinnors ekonomiska trygghet, leda till en mer ojämställd fördelning av föräldraansvaret och öka kvinnors ekonomiska beroende av män. innebär vårdnadsbidraget att riskerar att bli ett samhälle, likt många andra i världen, där sysselsättningsgraden bland kvinnor är låg och där kvinnor utför barnomsorg och äldreomsorg obetalt i hemmet. I konsekvens med att avslog propositionen om vårdnadsbidrag avslår vi även uppföljningspropositionen 2007/08:149 om ledighet med vårdnadsbidrag.