mot · GV02Fi11 · 2008-05-07 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:100 ekonomiska vårproposition Den borgerliga regeringen hade fantastiska förutsättningar när de tillträdde . fick 200000 fler jobb, arbetslösheten minskade med 70000 och ekonomin växte . Tyvärr använde inte regeringen detta goda läge till att investera i det som bygger starkt i utbildning, forskning och välfärd. I stället spred den borgerliga regeringen ut stora skattesänkningar och införde nya bidrag. Avskaffad förmögenhetsskatt var viktigare än investeringar i förskolan. Vårdnadsbidraget prioriterades framför investeringar i skolan. Sänkt fastighetsskatt och avdrag för hushållsnära tjänster gick före investeringar i högskola och forskning. I sin iver att försämra för arbetslösa har arbetslöshetsförsäkringen urholkats. Nästan en halv miljon saknar nu skydd när konjunkturen vänder nedåt. Sjukskrivna har fått sämre trygghet som regeringen har skurit ned på rehabilitering för att få tillbaka sjukskrivna i jobb. Och pensionärerna talar regeringen inte ens om. Den här politiken är orättvis, och därmed inte heller lösningen på problem. börjar vi se konsekvenserna: rapporterar om 90000 misslyckade rekryteringsförsök . Trots att många företag och organisationer har velat anställa har de inte lyckats, eftersom regeringen har skurit ned på vuxenutbildning, högskola och bristutbildning. Trots den rekordhöga sysselsättningsökningen har långtidsarbetslösheten bitit sig fast inte minst bland ungdomar. Trots den starka konjunkturen har socialbidragen ökat i hälften av landets kommuner. Högkonjunkturen verkar ha passerat dem som står längst ifrån arbetsmarknaden helt obemärkt. Konjunkturen har vänt. befinner sig enligt många ekonomiska bedömare i recession. I är hushållen och företagen betydligt mindre optimistiska om framtiden. Jobbtillväxten tvärnitar och regeringen förutspår i vårpropositionen ökad arbetslöshet och underskott i kommunsektorn . Men som arbetslösheten är på väg upp så finns det fortfarande många företag inom flera branscher som inte hittar rätt kompetens. Ekonomin är tudelad. Trots detta ekonomiska läge föreslår regeringen i vårpropositionen inga konkreta åtgärder för att möta situationen. Tvärtom är regeringens vårbudget kliniskt ren från investeringar i jobb och välfärd. Återigen försitter den borgerliga regeringen chansen att rusta . 2008 riskerar att bli ett förlorat år. Vi socialdemokrater vill i stället agera snabbt. Det behövs konkreta investeringar för att möta företagens kompetensbehov, lösa långtidsarbetslösheten inte minst bland ungdomar och investera i framtidens jobb. Eftersom detta arbete behöver dras i gång lämnar vi förslag om att inrätta en kompetenskommission som får i uppdrag att snabbt analysera näringslivets och den offentliga sektorns behov av arbetskraft och med ett eget mandat att direkt köpa in nya utbildningsplatser för att lösa företagens behov av arbetskraft. I dagens arbetsliv är kraven på kompetens höga, och de förändras. Det finns de som menar att satsningar på kompetensutveckling inte är en metod för att skapa fler jobb. Men det bygger på en bristande förståelse av hur dagens arbetsmarknad fungerar. Företag vill anställa och arbetssökande vill jobba men de har ofta inte rätt kompetens för att få de lediga jobben. Bristen på arbetskraft i många branscher vittnar om att är precis vad som behövs i det här ekonomiska läget. I denna motion föreslås följande: Investera i fler jobb För att öka sysselsättningen, bekämpa arbetslösheten och möta arbetskraftsbristen föreslår vi: En kompetenskommission med att använda mot arbetskraftsbristen, exempelvis genom att köpa in följande utbildningsplatser: 4500 platser i yrkesvux 4500 platser i kvalificerad yrkesutbildning 1000 platser för uppdragsutbildningar på högskolan Ett investeringsprogram för fler och växande företag med bl.a.: Program för besöksnäringen och upplevelseindustrin 3000 utbildningsplatser inom bristutbildningen Ett jobbprogram för unga Ett fempunktsprogram för snabb introduktion av nyanlända med bl.a.: Nationell validering av utländska examina och yrkeskunskaper till ett nytt forskningsprogram: Konkurrenskraft För att kunna komma i gång med viktiga investeringar redan nu föreslår vi följande i tilläggsbudgeten (se tabell nedan). På så sätt kan insatserna komma i gång redan från . Fler och växande företag Fler jobb åt nyanlända flyktingar För att stärka välfärden föreslår vi: Ett kvalitetsprogram för förskolan med bl.a.: Mer personal i förskolan Allmän förskola för 3-åringar, Förstärkning av förskolans kunskapsuppdrag En mer kunskapsinriktad skola med bl.a.: Högre kvalitetskrav i skolan Bättre nationella jämförelser mellan skolor Förbättra dimensioneringen av skolan Kvalitetsåtgärder i sjukvården, med bl.a.: Nationellt certifieringssystem för vårdgivare inom hälso- och sjukvården Kvalitetsregister och öppna jämförelser Bättre användning av de bästa metoder inom vården Investeringar i psykiatrin, med bl.a.: 200 nya slutenvårdsplatser och nya sviktplatser 1000 jobb till personer med psykiska funktionshinder Vår prioritering är tydlig: Jobben och välfärden går före skattesänkningar. tjänar på rättvisa. 1 En tudelad ekonomi6 1.1 Svensk ekonomi står på en fast grund6 1.2 Internationell ekonomi amerikanska bolånekrisen sprider sig8 1.3 en tudelad ekonomi10 2 Investera i fler jobb18 2.1 med 1 miljard mot arbetskraftsbrist19 2.2 Investera i bristutbildning 3000 fler platser23 2.3 Investera i fler och växande företag24 2.4 Konkurrenskraft forskning för näringslivet30 2.5 Investera i jobb åt unga31 2.6 Investera i jobb åt nyanlända33 3 Investera i välfärden36 3.1 Regeringens politik har lett till ökade orättvisor38 3.2 Svensk förskola ett föredöme40 3.3 Investera i en bättre skola44 3.4 Investera i en bättre sjukvård48 3.5 Investera i stöd till psykiskt sjuka50 3.6 Investera i erfarenhet52 4 Tabellbilaga tilläggsbudget för 200855 godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i denna motion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kvalitetssäkra förskolans verksamhet. avslår regeringens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen vad avser tilläggsbestämmelse 4.6.15.1 avslår regeringens föreslagna ändringar av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 13 Arbetsmarknad respektive utgiftsområde 14 Arbetsliv (avsnitt 13.1.4 i propositionen).1 avslår regeringens föreslagna ändringar av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 13 Arbetsmarknad respektive utgiftsområde 8 Migration (avsnitt 13.1.3 i propositionen).1 beslutar att de ändamål och verksamheter som finansieras med det under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn uppförda anslaget 21:8 Bostadsbidrag flyttas till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik.1 1 Yrkandena 36 hänvisade till KU. 1 En tudelad ekonomi Svensk ekonomi uppvisar två motstridiga tendenser. Å ena sidan syns tecknen på avmattning. Enligt regeringens prognoser i vårpropositionen stagnerar sysselsättningsökningen och arbetslösheten ökar . Å andra sidan kvarstår tecknen på överhettning. Inflationen är den högsta . I ett flertal sektorer är det brist på arbetskraft. Bristen på yrkesarbetare i tillverkningsindustrin har inte varit så stor som . En viktig orsak till avmattningen är den amerikanska bolånekrisen och dess följdeffekter. ekonomi tappar fart, vilket har återverkningar på resten av världsekonomin. Aktörer utanför har placerat i amerikanska tillgångar, med betydande kreditförluster som följd. Oron på finansmarknaderna leder också till kreditåtstramningar. Det blir dyrare och svårare att låna, vilket hämmar investeringarna. Den internationella avmattningen slår direkt mot svensk varuexport. har även svenska banker börjat redovisa kreditförluster. påverkas av den internationella krisen. Svensk ekonomi står emellertid på en fast grund sedan budgetsaneringen . Därför påverkas i mindre utsträckning än många andra länder. Men utvecklingen är ändå oroväckande. Alldeles för många står trots högkonjunkturen fortfarande utan arbete, och riskerar arbetslösheten att öka. 1.1 Svensk ekonomi står på en fast grund Efter krisen då arbetslösheten, statsskulden och räntorna flerfaldigades genomfördes ett omfattande saneringsprogram. Det var nödvändigt för att få på rätt köl igen. har haft sunda offentliga finanser, och ekonomin har utvecklats starkt. Den offentliga nettoskulden var exempelvis som mest uppe i av BNP, för att nu ha vänts till ett betydande överskott. Den offentliga sektorns nettoförmögenhet, procent av BNP Källa: ekonomiska vårproposition. För att statsfinanserna inte återigen ska försvagas infördes ett nytt budgetpolitiskt ramverk, med utgiftstak och överskottsmål. De sunda offentliga finanserna har varit en viktig grund för ekonomins utveckling. Tillväxten var högre än genomsnittet i såväl EU som . reala bruttonationalinkomst (real BNI) per capita ökade mer än genomsnittet i EU15 och i samma takt som i . Real BNI per capita 19952004, genomsnittlig årlig förändring i procent Källa: ekonomiska vårproposition. ökade reallönerna kraftigt. hade en reallöneutveckling på i genomsnitt . Inte har reallönerna utvecklats lika starkt under en så . fick också många hushåll ökad köpkraft när räntorna föll. Månadskostnaden för ett bostadslån på föll från 1994 till 2005 (exklusive ränteavdrag). första år hade sysselsättningen sjunkit med nästan en halv miljon personer. Arbetslösheten låg kvar på höga nivåer under inledningen av budgetsaneringen, men /07 hade sysselsättningen stigit med över 400000 personer. En betydelsefull konsekvens av att fler fick jobb var att färre behövde socialbidrag för sin försörjning. Antal personer i behov av socialbidrag minskade därmed kraftigt från toppåren . Antalet personer i behov av socialbidrag, helårsekvivalenter Källa: ekonomiska vårproposition. 1.2 Internationell ekonomi amerikanska bolånekrisen sprider sig Världsekonomin växer långsammare. Vi har ännu inte sett den totala omfattningen av den amerikanska bolånekrisen, men () spådde att kreditförlusterna kommer att uppgå till ett . I har den finansiella krisen haft påtagliga reala återverkningar. Efterfrågan på bostadsmarknaden har gått ned. Ett stort utbud av osålda hus leder till att huspriserna fortsätter att falla, vilket ytterligare bidrar till att minska hushållens konsumtion. Även näringslivets investeringar i maskiner och anläggningar faller. ekonomi befinner sig i recession. Den svaga utvecklingen får effekt på framtidstron. Inköpschefsindex, en god konjunkturindikator, uppvisar en sjunkande trend. Källa: , Konjunkturläget, . Den finansiella krisen påverkar även . Visserligen har utlåningen inom det mindre kreditvärdiga marknadssegmentet på engelska sub-prime inte varit lika omfattande här, men eftersom europeiska institutioner placerar i amerikanska tillgångar har flera europeiska banker redan redovisat betydande kreditförluster. Dessutom har den ökade osäkerheten på de finansiella marknaderna lett till globalt högre riskpremier och fallande börskurser. Skillnaden i räntenivån mellan lån hos centralbankerna och lån hos andra banker har ökat. Det är en direkt indikation på ökad osäkerhet och minskad tilltro till finansiella institutioner. Som en konsekvens av den globala oron är såväl europeiska hushåll som företag mindre optimistiska om framtiden, vilket riskerar att dämpa konsumtionen. Dessutom påverkar de högre riskpremierna näringslivets investeringar. I vårpropositionen redovisas att investeringstillväxten väntas falla kraftigt. Skulle den pågående finanskrisen bli utdragen får den ytterligare påverkan på den reala ekonomin. Skillnaden mellan internbanksränta och statsskuldsväxel Källa: ekonomiska vårproposition. Men det är inte bara utvecklingen i industriländerna som påverkas. Vi ser nu också tecken på avmattning om än från höga nivåer när det gäller den ekonomiska utvecklingen i , och andra tillväxtekonomier. Efterfrågan från övriga världen på tillväxtländernas export mattas av då konjunkturen försämras i och . Men finanskrisen innebär också att tillväxtekonomiernas tillgång till kapital försämras vilket inverkar negativt på tillväxten. 1.3 en tudelad ekonomi I syns redan tecknen på en avmattning. Enligt regeringens prognoser är de goda slut. Utvecklingen blir stillsammare. har kombinationen av högre räntor, fallande börskurser, stigande inflation och en avmattning på bostadsmarknaden dämpat både hushållens och företagens optimism vilket påverkar såväl konsumtion som investeringar. Även om svensk ekonomi är relativt stark, efter ett gott decennium, krävs åtgärder för att svensk ekonomi ska utvecklas positivt framgent. Kombinationen av en begynnande avmattning och företag som har svårt att hitta kvalificerad arbetskraft måste hanteras. Det föreligger ett behov av riktade insatser för att reducera arbetskraftsbrist inom de sektorer där brist råder. Fördjupade insatser inom yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skulle motverka den brist som uppstått och vi föreslår därför sådana åtgärder i kapitel 2. Svensk ekonomi har gått in i en tydlig avmattningsfas. BNP-tillväxten är väsentligt lägre än den var 2004 till 2006. Källor: , nationalräkenskaperna, och ekonomiska vårproposition (prognos). En viktig orsak till den dämpade tillväxten 2007 var en försvagad efterfrågan på svenska varor i utlandet. Den svaga utvecklingen beror enligt regeringens prognoser också på att investeringstillväxten minskar kraftigt. Tillväxten i investeringar är under dessa år väsentligt lägre . Fasta bruttoinvesteringar (procentuell volymförändring) Källor: , nationalräkenskaperna, och ekonomiska vårproposition (prognos). Den låga investeringstillväxten är ett tecken på en svag framtidstro. barometerindikator som bygger på enkäter bland hushåll och företag visar också att optimismen sjunkit betänkligt . Den finansiella krisen, den dystrare arbetsmarknaden och utvecklingen av svensk ekonomi som helhet är viktiga förklaringar till detta. Svenska banker har förefallit relativt opåverkade av den internationella kreditkrisen. börjar emellertid allt fler problem att uppdagas. skrev ned värdet på sina obligationsportföljer med . har redan tagit en förlust på på bl.a. amerikanska kreditobligationer. Även Nordea och väntas göra direkta förluster på kreditkrisen. Det är inte bara banker som påverkas. Kreditkrisen leder också till att det blir svårare för andra företag och privatpersoner att ta lån. Detta dämpar investerings- och konsumtionstillväxten ytterligare. Kommunernas ekonomi försämras verksamheten hotas Avmattningen förefaller enligt regeringens prognos inte att leda till några större problem för de offentliga finanserna som helhet. Statens finanser är alltjämt starka och statsskulden förväntas falla . Vi föreslog i höstens budgetmotion ett utgiftstak på . Vi kommer att återkomma i höstens budgetmotion med förslag till utgiftstak . Kommunernas ekonomi utvecklar sig emellertid betydligt sämre. Perioden av god ekonomisk utveckling i kommunsektorn tycks förbi. kommer kommunsektorn att visa underskott. försvagas sysselsättningstillväxten i hela ekonomin. Därmed urholkas kommunernas skatteunderlag. innebär högre löner inom kommunsektorn ett större kostnadstryck. Sammantaget innebär detta att den kommunala konsumtionen ökar snabbare än de kommunala inkomsterna. försämras kommunernas resultat. avtar inkomsttillväxten hos kommunerna. Det kommunala skatteunderlaget ökar långsammare än . Trots en återhållsam ökning av den kommunala konsumtionen skolan, vården och omsorgen försvagas kommunernas finansiella sparande och resultat. Kommunernas resultat före extraordinära poster Källa: ekonomiska vårproposition. Kommunerna har i genomsnitt sänkt skatten med , vilket har reducerat skatteinkomsterna och bidragit till att försämra det kommunala finansiella sparandet. Regeringen konstaterar att den förda politiken ställer ökade krav på effektiviseringar inom den kommunala verksamheten. Detta kommer att få konsekvenser för välfärdens kvalitet och tillgänglighet. Sysselsättningstillväxten växlade ned påtagligt . Arbetsförmedlingen menar att arbetslösheten kommer att börja öka igen . spår minskad sysselsättning . Regeringens bedömning är att sysselsättningen kommer att öka med mindre än 10000 arbeten de kommande tre åren. Det är en försumbar ökning i förhållande till utvecklingen . Sysselsättning, procentuell förändring Källor: ekonomiska vårproposition, budgetpropositionen . Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden syns på flera sätt. har flera företag, som i , Uttern i och varslat personal. En färsk undersökning från och Företagarna bland 4000 småföretag visar att framtidsförväntningarna sjunkit sedan slutet av . Framför allt spås omsättningen och orderingången minska. Vid landets arbetsförmedlingar har antalet nyanmälda lediga platser börjat sjunka efter flera goda år. som varslen ökar och tillgången på lediga platser minskar har närmare en halv miljon personer lämnat arbetslöshetsförsäkringen. De står utan trygghet när ekonomin mattas av. Lägre avgifter och högre ersättningsnivåer är nödvändiga för att få människor att återigen gå med i a-kassan. Nyanmälda lediga platser, årlig procentuell förändring Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att dess politik ska leda till 180000 nya jobb och finansministern har sagt att dessa effekter ska börja märkas . Men dessa nya jobb känns tämligen avlägsna. när effekten av regeringens politik skulle komma faller jobbtillväxten. visar det sig att det som har varit regeringens flaggskepp i jobbpolitiken nystartsjobben är ett misslyckande. Enligt arbetsförmedlingen får endast en av tio stanna hos arbetsgivaren när nystartsjobbet är slut. Enligt regeringens egna analyser är undanträngningseffekterna av nystartsjobben . Det innebär att den absoluta merparten av dem som har fått ett nystartsjobb skulle ha fått jobb ändå utan subvention. Regeringen hänvisar också till jobbskatteavdraget och försämringar av arbetslöshetsförsäkringen när de redogör för sin jobbpolitik. riktar dock allvarlig kritik mot regeringens sätt att redovisa underlaget för dessa beräkningar. Källa: AMS. Arbetsförmedlingen räknar med att av arbetskraften har svårt att finna varaktig sysselsättning. förutser de en uppgång i denna grupp. Det handlar främst om personer med enbart grundskoleutbildning, utomeuropeiskt födda med högst gymnasieutbildning, funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga och arbetslösa personer . har regeringens politik varit verkningslös när det gäller att få tillbaka dem som står längst ifrån arbetsmarknaden i arbete. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar är många fler än vid regeringsskiftet (se tabell ovan). Trots den goda konjunkturen har socialbidragen i hälften av landets kommuner ökat 2007. Orättvisor är inte lösningen på problem. Procentuell förändring av utbetalda bistånd till biståndsmottagare som inte är flyktingar. Jämförelse i fasta priser mellan fjärde kvartalet 2006 och fjärde kvartalet 2007. Källa: , Ekonomiskt bistånd kvartal 14, . Parallellt med att långtidsarbetslösheten biter sig fast och avmattningen gör sig kännbar så är rekryteringsbehoven fortfarande stora på många håll. En branschvis genomgång visar att arbetskraftsbristen gör sig påmind inom nästan alla yrkesgrupper. Störst är bristen inom byggnads- och anläggningsverksamhet, industri och tillverkning, teknik och data, hälso- och sjukvården samt inom läraryrken. Brist på arbetskraft 2008 Stor brist flertalet yrken Stor brist kvalificerade yrken, i övrigt god tillgång Stor brist flertalet yrken Brist några yrken, i övrigt balans Stor brist vissa yrken, i övrigt balans Stor brist några yrken, i övrigt god tillgång Brist enstaka yrken, i övrigt balans Källa: Arbetsförmedlingen, Var finns jobben ?, URA 2008:2. Bristyrken i hela eller delar av landet. Rangordnade efter högst bristindex Sjuksköterskor, psykiatrisk vård Civilingenjörer, elektronik och Gymnasielärare i yrkesämnen Verkstadsmekaniker Civilingenjörer, bygg och anläggning Sjuksköterskor, medicin/kirurgi Källa: Arbetsförmedlingen, Var finns jobben ?, URA 2008:2. Arbetskraftsbristen är inte isolerad till storstäderna eller andra geografiska områden utan är spridd över hela landet. Behoven av olika yrken varierar och också huruvida dessa behov föreligger inom privat eller offentlig sektor. har antalet yrken för vilka mer än hälften av landets län redovisar brist nästan fördubblats från 23 till 43. har uppskattat att det skedde 90000 misslyckade rekryteringsförsök . Huvudanledningen är att de arbetssökande antingen inte har rätt erfarenhet eller rätt utbildning. har regeringen skurit ned i alla former av vidareutbildning oavsett om huvudmannen för utbildningen har varit kommunerna, högskolor och universitet eller Arbetsförmedlingen. Det föreligger ett tydligt behov av mer yrkesinriktad utbildning, vilket vi föreslår i denna motion, se kapitel 2. Andel (procent) företag inom tillverkningsindustrin som uppger att det råder brist på yrkesarbetare, kvartalsdata Källa: , , Tillverkningsindustrin. Inom tillverkningsindustrin är behovet av yrkesarbetare den högsta . Enligt Småföretagarbarometern räknar även de mindre företagen med brist på arbetskraft. uppger att de har tackat nej till beställningar på grund av att de inte har fått tag i kompetent personal. Småföretagarna har i synnerhet svårt att få tag i personal inom byggindustrin, elektronikindustrin och tillverkningsindustrin. Arbetsmarknadsutbildningen kommer inte heller att ge något nämnvärt tillskott av utbildade inom bristyrkena . Anledningen är att volymen av arbetsmarknadsutbildning har reducerats markant jämfört med perioden före det senaste riksdagsvalet. Regeringen har prioriterat ned denna insats, som man inte kompenserat med andra utbildningsalternativ. Den tudelade ekonomin leder till att tilltron till arbetsmarknaden försvagas. Enligt en enkät från Skop trodde svenska folket att arbetslösheten skulle börja öka . I detta läge behövs det insatser för att lösa arbetskraftsbristen, få fart på ekonomin och öka framtidstron. Annars kan konjunkturnedgången fördjupas. En framåtblickande politik hade tagit dessa problem på allvar tidigare och satsat ytterligare på yrkesinriktad utbildning på alla nivåer. 2 Investera i fler jobb har vi sett allt mer oroande signaler när det gäller utvecklingen på arbetsmarknaden. I regeringens vårproposition justeras prognoserna för sysselsättningen ned och arbetslösheten upp. Trots denna avmattning föreslår regeringen inga konkreta åtgärder för fler jobb. Tvärtom är regeringens vårbudget kliniskt ren från investeringar. 2008 riskerar att bli ett förlorat år. Det enda nya som den borgerliga regeringen lyfter fram är ett tredje steg i förvärvsavdraget trots att vi inte har sett några positiva effekter på arbetsmarknaden av de två första stegen, vare sig när det gäller den generella sysselsättningsnivån eller långtidsarbetslösheten. Men det finns möjlighet att agera. Med konkreta investeringar kan tudelningen på arbetsmarknaden minska: företagens kompetensbehov mötas, långtidsarbetslösheten bekämpas inte minst bland ungdomar och strategiska investeringar i framtidens jobb göras. Därför vill vi omgående tillsätta en kompetenskommission, investera i fler och växande företag, jobb åt unga, bristutbildning och fler jobb åt nyanlända flyktingar. Redan i tilläggsbudgeten föreslår vi följande satsningar: Fler och växande företag Fler jobb åt nyanlända flyktingar Dessa satsningar i tilläggsbudgeten finansieras med en lägre budgeteringsmarginal än regeringen har. är budgeteringsmarginalen i vårt alternativ jämfört med regeringens på . 2.1 med 1 miljard mot arbetskraftsbrist ekonomi befinner sig just nu i ett avgörande läge. Brist på rätt kompetens gör att sysselsättningsutvecklingen bromsar in något och att konjunkturavmattningen förstärks.