mot · GW02Ju379 · 2008-10-01 00:00:00 — Bekämpa den grova kriminaliteten och brottens orsaker 4DEL I Ungdomskriminalitet och utsatthet10 4.2Ungdomar som begår brott11 4.2.5Tydliga påföljder som leder rätt14 4.2.7Policydokument i alla skolor15 4.2.8Allmänt ombud vid förhör under 21 år15 4.2.10Tuffare insatser mot huliganer16 4.3Utsatthet hos barn och ungdomar17 4.3.2Skärp insatserna mot narkotika på Internet17 4.3.4Unga vittnen i skolan18 4.3.5Kriminalisering då barn tvingas bevittna våld18 4.3.6Skadestånd vid människohandel och barnpornografi18 4.3.8Skärpt straff för langning20 5DEL II Bekämpa den grova organiserade brottsligheten20 5.2.3En särskild nationell polisresurs mot grov organiserad brottslighet22 5.2.4Förbättra samarbetet i EU22 5.2.6Polisen förundersökningsledare i fler fall24 5.5En satsning mot den ekonomiska brottsligheten26 5.5.2Bekämpa ekonomisk brottslighet internationellt28 5.5.3Mera resurser till bekämpandet av ekonomisk brottslighet28 5.6.1Revisionsplikten är ett skydd28 5.6.2Bättre ordning på arbetsplatserna behövs29 5.6.3Kassaregister är ett bra instrument30 6DEL III Övriga kriminalpolitiska åtgärder30 6.1Hårdare tag mot alkohol i trafiken30 6.1.1Vållande rattfylleri särskilt brott31 6.1.2Skärpning för återfall och insatser för behandling31 6.3Hets mot folkgrupp transpersoner33 6.4Högre krav på ordningsvakter33 6.5Bekämpa utnyttjandet av kvinnor och barn34 6.5.1Skärpt syn på prostitution, koppleri och människohandel34 6.5.2Öronmärkning av pengar mot människohandel och barnpornografi36 6.6.1Samhällets insyn genom oberoende tillsyn37 6.6.3Mer resurser till behandlig av psykisk ohälsa38 6.7.3Stimulera stöd för närstående41 6.7.4Särskilda mottagningar för våldtagna samt att erbjuda drogtest42 6.7.5Målsägande in i förundersökningsskedet42 6.7.6Komplettera besöksförbud med elektronisk fotboja42 6.8.1FRA-lag som kränker integriteten43 6.8.2Förbud mot tidningar i fängelse43 6.8.3Integritetsombudsman (IO)44 6.8.4Skadestånd vid buggning av oskyldiga44 6.8.5Utvidgad underrättelseskyldighet vid buggning45 6.8.6Internationella frysningslistor måste bli rättssäkrare45 6.8.7Utökad rätt till biträde46 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av brottsförebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna ska utveckla metoder för att identifiera barn med problem tidigt samt utveckla utvärderingsinstrument.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att polisen utvecklar metoder för att arbeta förebyggande mot ungdomsbrottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör anstränga sig mer för att etablera kontaktpoliser i skolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen följer upp reformen om nya påföljder för unga lagöverträdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstadgade samverkansavtal.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla skolor ska ha en policy för hur våld ska hanteras.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utbilda skolpersonal i att hantera våldssituationer.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ungdomar som förhörs och är ska ha rätt till offentligt biträde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtalsunderlåtelse för dem mellan och ska gallras . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gallring av ungdomstjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de som döms för tillträdesförbud också ska kunna få anmälningsskyldighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda regler om tidigare gallring av samtliga uppgifter i belastningsregistret för unga lagöverträdare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera gromning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta insatser mot narkotika på Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för att behålla och utveckla ett bra stöd för tjejer på nätet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda kriminalisering av att tvinga barn bevittna våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa människohandels- och barnpornografilagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadestånd till barn och ungdomar som utsätts för människohandel eller barnpornografi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomars tillgång till alkohol.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen måste prioritera arbetet mot langning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föräldrastödsprogram i samtliga kommuner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer resurser till polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda polisens organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det rättsliga samarbetet i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny polisutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta polisen sköta fler förundersökningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild polisresurs mot grov organiserad brottslighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att lagra trafikdata. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att bekämpa penningtvätt samt mer resurser till finanspolisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre samverkan mellan finanspolisen och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska göra ekobrott och skattebrott till en viktig punkt på vår agenda under ordförandeskap i EU 2009.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om revisionsplikten.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personalliggare och annonserade kontroller på arbetsplatser.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivaren ska lämna uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå till varje månad.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudentreprenören ska vara ansvarig för underentreprenörernas skatte- och arbetsgivaravgiftsbetalning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kassaregister.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om särskilda vållandebrott i trafiken vid rattfylleri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpning av straff vid återfall i rattfylleri samt behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om eftersupning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt promillehalt på sjön till 0,2 .5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler grupper ska få göra alkoholprov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkolås.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hets mot folkgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpning av straffet för köp av sexuella tjänster samt skadestånd om det handlar om människohandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersätta koppleri med människohandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öronmärkning av till polisen för bekämpning av människohandel och barnpornografi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild resurs på i kampen mot hedersvåld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta mot stalkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av straffskalan för dopningsbrott.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av straffrabatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort preskriptionstiden för allvarliga brott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ordningsvakter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsynen över Kriminalvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om häktesrestriktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer resurser till Kriminalvården för behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att införa ökad individualisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka antalet intagna i halvvägshus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om muckarpeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barnahus ska vara tillgängligt för alla i hela landet samt att barnahus även bör ha barn samt barn som bevittnat våld som målgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samtalsmottagningar för män.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera stöd för närstående.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda mottagningar för våldtagna samt om att erbjuda drogtest.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsägande ska ha rätt till ett målsägandebiträde i förundersökningsskedet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera besöksförbud med elektronisk fotboja. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Sexualmedicinskt centrum.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om FRA-lagen.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot tidningar i fängelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en integritetsombudsman.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadestånd vid buggning av oskyldiga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad underrättelseskyldighet vid buggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett rättssäkrare system med internationella frysningslistor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad rätt till biträde vid förhör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nämndemännens utbildning samt uppföljning av nämndemannareformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare straff för langning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att polisen måste prioritera arbetet mot dopning. 1 Yrkandena 2, 6, 20, 22, 51, 6264, 67 och 76 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till UbU. 3 Yrkande 16 hänvisat till KrU. 4 Yrkande 33 hänvisat till UU. 5 Yrkandena 34 och 42 hänvisade till CU. 6 Yrkandena 3538 hänvisade till SkU. 7 Yrkande 44 hänvisat till TU. 8 Yrkande 68 hänvisat till FöU. 9 Yrkande 70 hänvisat till KU. Socialdemokratisk politik bygger på värderingar om frihet, rättvisa och jämlikhet. Brottsligheten kränker dessa värden. Alla människor har en rätt att känna sig trygga i vardagen. Tryggheten mot brott innebär att inte behöva känna rädsla för att utsättas för övergrepp, att samhället reagerar snabbt och tydligt när brott inträffar och ger stöd och upprättelse till brottsoffer. Kriminalpolitiska frågor har blivit allt mer i fokus i media. Löpsedlar fylls med brott av olika slag. Brottsoffer exponeras ohejdat. Det finns en känsla av att brottsligheten ständigt ökar och blir grövre. Kraven på att samhället ska bekämpa brott, såväl mängdbrott som den grova kriminella brottsligheten, är starka. Vi kan även se att utvecklingen, perioden efter slut, inneburit att brottsligheten i det svenska samhället ökat kraftigt. Enligt statistiken över anmälda brott har antalet brott som kommer till polisens kännedom ökat från ca 200 1950 till 2007, dvs. en ökning med . Men ända har antalet anmälda brott varit stabilt, med undantag för en liten ökning . Den stora ökning som skett fram till beror till viss del på en ökad anmälningsbenägenhet, olika förändringar i den statistiska redovisningen och ökad kriminalisering. Det går ändå inte att bortse ifrån att den faktiska brottsligheten har ökat väsentligt, såväl totalt som för enskilda och allvarligare brottskategorier, t.ex. misshandel, rån och grova stölder samt narkotikabrott. Globaliseringen har tilltagit , vilket innebär att brottsligheten oftare rör sig över landsgränser. Det innebär att det internationella samarbetet mellan rättsväsendets myndigheter fördjupats i allt snabbare takt. Den tekniska utvecklingen har inneburit fantastiska framsteg, inte minst vad gäller möjligheterna att kommunicera på olika sätt, men utvecklingen har även inneburit att brottsligheten kan använda sig av den nya tekniken för att begå brott. För att rättsväsendet ska kunna bekämpa brottsligheten på ett effektivt sätt har polisen fått tillgång till nya verktyg och mera resurser. Fler poliser har utbildats under . Dna används allt mer för att utreda brott av olika slag. Tillgången till hemliga tvångsmedel har ökat, vilket har varit nödvändigt för att bekämpa den riktigt grova brottsligheten. Men ny teknik, framför allt på IT-området, har också inneburit att debatten om enskilda människors integritet och utsatthet gentemot myndigheter kommit att bli en viktig fråga. Både samhällets och rättsväsendets effektivitet har ställts mot den enskilda människans rätt att inte behöva utsättas för ett större integritetsintrång än nödvändigt. har utvecklingen med flera förödande terroristdåd de sista decennierna skapat ett starkt tryck på att statsmakterna ska kunna skydda medborgarna. Den diskussion som pågår om balansen mellan den enskilda människans trygghet och skydd mot brottslighet, kontra behovet av att inte få sin integritet kränkt är viktig och nödvändig i ett demokratiskt samhälle. En viktig del av det kriminalpolitiska arbetet måste vara att förebygga och förhindra kriminalitet. Ju bättre samhället blir på det, desto mindre blir lidandet för alla inblandade parter. Kriminalitet kostar också samhället oerhörda summor . De investeringar som görs i brottsförebyggande syfte har stora förutsättningar att tjäna in sig själva . Det är en utveckling som gynnar hela samhället. 4DEL I Ungdomskriminalitet och utsatthet Det mest effektiva sättet att bekämpa brottslighet är att se till att den aldrig inträffar. Det brottsförebyggande arbetet måste ske på samtliga nivåer i samhället för att det ska vara framgångsrikt. Det handlar såväl om individens ansvar som om det lokala samhället, organisations- och näringslivet och den nationella politiken. Bristande integration, arbetslöshet, fattigdom och segregation är grogrund för kriminalitet. Nästan all brottslighet som finns i har sin början i sådana förhållanden. På samma sätt är människor från dessa förhållanden oftare utsatta för övergrepp och brottslighet. Ökade ekonomiska och sociala klyftor mellan människor leder till ökad kriminalitet. Därför är den socialdemokratiska välfärdsmodellen grundläggande för att hålla nere brottsligheten. Arbetet mot segregation är en del i detta. Vi kan inte tillåta att vissa grupper i helt ställs utanför samhället. Genom segregering delas människor från olika etniska grupper i fråga om språk, boende, skola och arbete. Dessa skillnader kan leda till utanförskap, frustration och främlingsfientlighet. Vi måste bryta denna utveckling genom att arbeta för ökad integration på samtliga områden. Detta synsätt är den största skillnaden mellan oss och . ser inte till brottens orsaker, utan menar att brottsligheten framför allt minskas med hårdare tag och längre straff. Men det finns inga exempel på att enbart ett strängare straffsystem skulle minska brottsligheten. I det brottsförebyggande arbetet spelar den lokala nivån en stor roll. Det är där man bäst känner till problemen och kan finna lösningar. Grundläggande för arbetet är att alla delar av samhället samarbetar, såväl enskilda som folkrörelser, skola, näringsliv, socialtjänst och polis behövs. Ju fler som är engagerade, desto bättre. Det krävs insatser mot missbruk av alkohol och narkotika, åtgärder inom skola och socialtjänst och insatser inom bostads- och arbetsmarknadspolitikens områden. Ungdomar behöver stöd och sysselsättning, på sina egna villkor. En satsning på att förebygga brott är framför allt en satsning på ett starkt välfärdssamhälle. finns lokala brottsförebyggande råd i av kommunerna. Hur råden är organiserade och hur de arbetar varierar kraftigt mellan kommunerna. De gör ett oerhört viktigt arbete för att stävja brottsligheten runt om i landet. Det är på den lokala nivån man har möjlighet att påverka den fysiska närmiljön. Genom att föra in ett brottsförebyggande tänkande i stads- och samhällsplaneringen kan man bokstavligt bygga bort brottslighet. Det kan handla om bättre belysning på gångvägar och i garage eller borttagande av buskar och träd för bättre sikt. 4.2Ungdomar som begår brott Människors brottsliga bana ofta börjar i ungdomsåren. Det är i ungdomsåren flest personer begår brott. Men de flesta ungdomar som begår brott gör detta . En liten grupp som i tidig ålder börjar begå brott fortsätter dock med detta och in i vuxen ålder. Hos denna grupp begås många brott, många olika typer av brott och förhållandevis allvarliga brott. Kriminaliteten börjar med lindrigare brottslighet. Anledningen till att en del ungdomar faller in i kriminella beteenden varierar. Ofta handlar det om en kombination av individuella faktorer och strukturella socioekonomiska faktorer. Ett stort antal barn och ungdomar växer upp under ojämlika förhållanden, med otrygghet, missbruk och segregation runt sig. leder det till både ett långvarit utanförskap och i värsta fall till kriminalitet. Det vi med säkerhet kan säga är att all kriminalitet innebär ett misslyckande. Kriminaliteten leder ofta till ett långt lidande, för offret, för anhöriga, men även för gärningsmannen. Kriminaliteten i samhället kostar även stora pengar. Att förhindra att ungdomar hamnar i brottslighet är därför en av våra viktigaste uppgifter. Det gäller att ingripa . Därför kommer det brottsförebyggande arbetet alltid att vara grundläggande för oss socialdemokrater. Våld är ett problem som orsakar stor skada för såväl den enskilde som samhället. Våldet resulterar i fysiskt och psykiskt lidande, otrygghet hos befolkningen och stora ekonomiska kostnader. Varje misshandelsfall bör betraktas som ett för mycket. Det finns en generell uppfattning om att våldet bland ungdomar har ökat och blivit råare. Enligt allmänhet, socialarbetare, polis och frivilliga är våldet mer aggressivt och svårare att stoppa. Sjukvårdspersonal vittnar om allt svårare kroppsskador och allt fler unga människor som söker vård för misshandelsskador. Det är ett obestritt faktum att ungdomsvåldet har ökat påtagligt i . Däremot tycks utvecklingen ha stannat upp , och ungdomsvåldet ligger nu på en nivå. har attityderna till våld bland ungdomar förändrats. Acceptansen för att pojkar slåss har minskat. Det är en positiv utveckling som kan leda till att våldet minskar, men som temporärt också kan resultera i att antalet polisanmälningar, och ungdomar som lagförs, för våldsbrott ökar. Andelen 15-åringar som uppger att de har begått olika former av våldshandlingar har minskat något . till antalet ungdomar som dömts för misshandelsbrott syns däremot en ökning, främst bland flickor. dömdes pojkar och 463 flickor i åldrarna . Det är en ökning för flickorna och för pojkarna jämfört med . Andelen 15-åringar som uppger att de har utsatts för våld har däremot ökat något . Andelen niondeklassare som uppger att de har utsatts för så grovt våld att de behövt uppsöka läkare har legat på mellan . Här är pojkarna överrepresenterade i statistiken. Fler pojkar än flickor utsätts för hot och våld inne i skolan eller på skolgården. Bland flickorna är det vanligare med våld och hot i bostaden eller hemma hos någon annan. Pojkar och flickor utsätts i ungefär lika hög utsträckning för hot som innebär att de känner sig rädda. Andelen ungdomar i åldern som uppger att de har utsatts för våld som kräver sjukhusvård har legat på . Det motsvarar mellan 16000 och 18000 individer . Även omfattningen av det dödliga våldet är densamma som . dödas omkring 15 barn och ungdomar i åldrarna . Att tonåringar dödar andra tonåringar förekommer en till . När man betraktar den faktiska utvecklingen av våldet måste hänsyn tas till att ungdomskullarna i vissa åldersgrupper är större. De allra flesta ungdomar, i alla fall pojkar, har både slagit och blivit slagna. Det mindre grova våldet är omfattande och finns överallt. Däremot har få utövat grovt våld eller blivit utsatta för sådant. Precis som med all annan brottslighet är det en liten grupp personer som står för en stor del av brotten. Förekomsten av mer omfattande och grovt våld är starkt relaterad till konflikter mellan olika grupper i samhället. Det råder ingen tvekan om att en stor andel av både förövare och offer kommer från förorter till storstäderna och andra områden där många socialt utsatta människor bor. Många av invånarna i dessa områden är invandrare eller barn till invandrare med svaga länkar till det etablerade samhället. Det finns många oroande signaler om ungdomars psykiska ohälsa. Ungdomar, särskilt flickor, i åldrarna lider i en ökad frekvens av oro, nedstämdhet och sömnsvårigheter. Självmord och självmordsförsök har inte minskat bland ungdomar på samma sätt som bland vuxna. Psykisk ohälsa är inte sällan orsak till ungdomsvåld. Bland dem som överlämnas till rättspsykiatrisk vård har upp emot haft kontakt med barn- och ungdomspsykiatrin eller i tonåren. Forskning visar att det redan i tidig ålder finns möjligheter att identifiera barn som löper större risk än andra att hamna i missbruk och kriminalitet. Det är barn som har allvarliga beteendestörningar som aggressivitet och impulsivitet eller svårigheter i den kunskapsrelaterade eller känslomässiga utvecklingen. En del har medfödda svårigheter, t.ex. adhd, Aspergers syndrom eller mer omfattande utvecklingsstörningar. Även barn till föräldrar som inte klarar av att ge barnet god omsorg på grund av t.ex. missbruk, kriminalitet eller psykisk sjukdom löper stor risk att hamna i kriminalitet. Det betyder emellertid inte att alla barn som uppvisar sådana tecken eller växer upp under sådana förhållanden blir kriminella. Det finns inte heller en enskild faktor som medför en ökad risk, utan ofta handlar det om samspel mellan flera faktorer. Precis som det finns ett antal kända riskfaktorer finns det också en rad skyddsfaktorer som hjälper till att balansera ungdomars utveckling. Dessa skyddsfaktorer, exempelvis bra familjeförhållanden och en fungerande skolgång, behöver stärkas ytterligare inom alla grupper i samhället.