mot · GW02U221 · 2008-09-18 00:00:00 — Ordförandeskap för rättvisa, jämställdhet och miljö 4Vänsterpartiets syn på hur ordförandeskapet ska bedrivas4 4.1Vad blir rollen för svenska ordförandeskapet?4 5Vänsterpartiets förslag på svenska prioriteringar under ordförandeskapet5 5.1Jobb, tillväxt och konkurrenskraft5 5.2Ett tryggare och öppnare Europa6 5.2.2Exportera den svenska sexköpslagen8 5.2.3Prioritera frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter9 5.2.4Alkoholens påverkan mot folkhälsan11 5.3Köttkonsumtionens påverkan på miljön och klimatet11 5.4Uppehåll för storskaligt torskfiske i , , och Nordsjön12 5.5EU som global aktör och fortsatt utvidgning12 5.5.1Motverka EU:s militarisering gör EU till en kärnvapenfri zon12 5.5.3Initiativ för en fredsprocess mellan och kurdernas företrädare14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför och under sitt ordförandeskap i EU tydligt representerar även den svenska EU-kritiska befolkningen och inbjuder EU-kritiska organisationer till dialog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför sitt ordförandeskap i EU ska ta fram en handlingsplan för ett feministiskt ordförandeskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör uppmärksamma, försvara och informera om den svenska kollektivavtalsmodellen i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU ska ta initiativ till ett handlingsprogram för decentralisering av det rättsliga samarbetet och för en översyn av rättssäkerheten och hänsynen till personlig integritet i redan fattade beslut inom ramen för det rättsliga samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen under det svenska ordförandeskapet i EU bör initiera en diskussion om hur lagliga vägar att söka asyl inom EU kan skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör driva frågan om att informera om och sprida den svenska lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster som en modell för att minska prostitution och människohandel för sexuella ändamål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör prioritera kvinnors rätt till säkra och lagliga aborter samt sexualupplysning och preventivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör prioritera frågan om HBT-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör prioritera frågan om alkoholens påverkan på folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU uppmärksammar problemet med köttkonsumtionens påverkan på miljön och klimatet och anordnar en konferens med uppgift att diskutera vägar för minskad köttkonsumtion inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör aktualisera hela problematiken med för svaga torskbestånd och verka för ett uppehåll, moratorium, för det storskaliga torskfisket i , , och till dess livskraftiga bestånd har återuppstått. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör verka för att EU blir en kärnvapenfri zon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU bör ta fram en handlingsplan för EU med syfte att implementera FN:s resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att under sitt ordförandeskap i EU tar initiativ till en konferens och fredprocess mellan och kurdiska företrädare. arbetar det roterande ordförandeskapet i i s.k. trojkor med gemensamma 18-månadersprogram. Enligt rådets arbetsordning ska de tre ordförandeskapen för varje 18-månadersperiod, i nära samarbete med kommissionen, föreslå ett gemensamt program som ska godkännas av rådet för allmänna frågor. är ordförandeland i rådet . Ett gemensamt 18-månadersprogram har utarbetats med de föregående franska () och tjeckiska () ordförandeskapen. I har regeringen presenterat fem övergripande svenska prioriteringar: Klimat, miljö och energi Jobb, tillväxt och konkurrenskraft Ett tryggare och öppnare och relationerna med närområdet EU som global aktör och fortsatt utvidgning vill i denna motion lyfta upp ett antal viktiga frågor som vi anser bör driva under sitt ordförandeskap. Eftersom omfattningen i vart och ett av regeringens prioriterade områden är stor har här valt att lyfta nyckelfrågor inom respektive område. 4Vänsterpartiets syn på hur ordförandeskapet ska bedrivas genomförde , 2008, en folkomröstning om Lissabonfördraget, och en klar majoritet av det irländska folket röstade nej. Därmed har fördraget fallit enligt EU:s egna regler. Alla EU:s medlemsländer måste godkänna ett fördrag för att det ska träda i kraft. Dessvärre tycks EU:s ledare ignorera den irländska folkomröstningens resultat och fortsätta processen med att genomföra Lissabonfördraget, utan att respektera de regler som de själva har skapat. president har till och med sagt att måste genomföra en andra folkomröstning för att få rätt resultat. anser därför att bör verka för att ratificeringen avbryts. Att gå vidare med ratificeringsprocessen kommer att uppfattas som ett underkännande av fördragets bestämmelser och ett underkännande av den irländska folkomröstningens resultat. Det förstärker bilden av EU som ett elitprojekt och kommer att försvaga EU:s legitimitet och därmed riskera att minska valdeltagandet till 2009. Läs vidare i motion på proposition 2007/08:168, Lissabonfördraget. 4.1Vad blir rollen för svenska ordförandeskapet? Efter den irländska folkomröstningens resultat är det svårt att förutse vilket slags ordförandeskap som har möjlighet att genomföra. Med de nuvarande fördragen har ordförandelandet en viss möjlighet att utöva reellt inflytande över EU:s agenda. Om Lissabonfördraget mot all förmodan har trätt i kraft till tiden för det svenska ordförandeskapet, tecknas en betydligt otydligare bild av vad ordförandelandet har för roll att spela. Kompetensförhållandena mellan flera av EU:s toppolitiker blir genom Lissabonfördraget tämligen otydliga. Det är främst de nya, mer framträdande positionerna som ordförande för rådet, för kommissionen och den så kallade höga representanten för utrikes- och säkerhetspolitiken, där gränsdragningen är otydlig. Otydligheten gäller en rad frågor i allt från EU:s externa representation till finansiering, tjänstemannastab och det formella innehållet i tjänsterna. Dessutom är det ännu oklart inför vem som ordföranden för rådet är ansvarig för: varken inför ledamöter eller inför de nationella parlamentens ledamöter. Med andra ord är det en rad stora legitimitetsproblem som Lissabonfördraget för med sig. Oavsett hur ramen för ordförandeskapet kommer att se ut är det ur ett demokratiskt perspektiv viktigt att hela den svenska befolkningen blir representerat av regeringen. Svenska folket är till stor del EU-kritiskt. Inför det föregående svenska ordförandeskapet 2001 inbjöd den dåvarande regeringen förespråkare för en rad organisationer, även de EU-kritiska, för en dialog om genomförandet av ordförandeskapet. anser att regeringen inför och under sitt ordförandeskap i EU tydligt representerar även den svenska EU-kritiska befolkningen och inbjuder EU-kritiska organisationer till dialog. Detta bör ge regeringen till känna. Jämställdhet är ett av EU:s övergripande mål. I regeringens utkast till 18-månaders program för ordförandeskapet konstateras att det är av avgörande betydelse att kvinnor och män är ekonomiskt oberoende och att särskild uppmärksamhet under ordförandeskapet därför kommer att ägnas åt bl.a. åtgärder för att ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män samt möjligheterna för både kvinnor och män att förena förvärvsarbete med familje- och privatliv. menar att jämställdhet är mer än så. En jämställdhetspolitik för EU värd namnet ska utmana och syfta till att upphäva könsmaktsordningen i såväl EU:s institutioner som de enskilda medlemsländerna. För att uppnå verklig jämställdhet mellan könen måste makt och resurser omfördelas från män till kvinnor. Det gäller såväl den politiska som den ekonomiska makten. Utvidgningen av EU innebar fler medlemsländer med en konservativ syn på jämställdhet. Eftersom EU:s jämställdhetspolitik präglas av konservativa uppfattningar om kvinnor och män fungerar den i bästa fall systembevarande. I värsta fall riskerar den av EU förda jämställdhetspolitiken att undergräva redan uppnådda rättigheter för kvinnor. De konservativa strömningarna märks inte minst i det praktiska arbetet i utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Eftersom feministiska frågor anses vara mindre viktiga hamnar utskottets frågor ofta längst ned på dagordningen eller debatteras sent på kvällarna. Frågor om kvinnors rätt till säkra och legala aborter, sexslavhandel, kvinnors fattigdom och kvinnors representation har inte prioriterats tillräckligt i EU-arbetet. Regeringen bör därför inför det svenska ordförandeskapet i EU ta fram en handlingsplan för ett feministiskt ordförandeskap. Handlingsplanen bör innehålla en medveten strategi för att uppmärksamma feministiska frågor samt stärka kvinnors representation på alla nivåer av möten och beslutsfattande under ordförandeskapet. Detta bör ge regeringen till känna. 5Vänsterpartiets förslag på svenska prioriteringar under ordförandeskapet 5.1Jobb, tillväxt och konkurrenskraft Den svenska arbetsmarknadsmodellen är satt under hård press av . Domen i det svenska Lavalfallet slår fast att låglönekonkurrens är acceptabel på EU:s inre marknad, medan fackliga stridsåtgärder för att kräva inhemska kollektivavtal betraktas som ett otillåtet marknadshinder. Vi ska alltså acceptera att samma arbete har olika pris beroende på vilken nationalitet de arbetande har. Det strider mot själva grundidén med den svenska kollektivavtalsmodellen. Förutom Lavalmålet har ytterligare ett antal mål under loppet av avgjorts av där utslaget pekar i samma djupt oroväckande riktning: när konflikter uppstår mellan löntagarnas rättigheter och den fria rörligheten på EU:s inre marknad förlorar löntagarna. Inför folkomröstningen om svenskt EU-medlemskap 1994 var frågan om den svenska kollektivavtalsmodellen avgörande för hur många röstade. Den dåvarande borgerliga regeringen lovade att i förhandlingarna om ett eventuellt medlemskap fått garantier för att den svenska arbetsmarknadsmodellen skulle bestå. Utfallet i bland annat Lavalmålet har tydligt visat att de garantierna inte hade något juridiskt värde. kräver därför att den , innan Lissabonfördraget kan ratificeras, får skriftliga garantier för att kollektivavtalsmodellen inte ska kunna överprövas av . Det faktum att sådana löften utfärdades vid inträde i EU borde vara argument nog för att kräva att det verkligen gäller nu när frågan ställts på sin spets. Men har också ett förhandlingskort att spela ut gentemot EU. En ändring av fördraget eller ett juridiskt bindande undantag i fördragstexten kan ge oss ett fullgott skydd mot den mycket politiska domstolen i . Vi har just nu ett unikt tillfälle att få just ett sådant undantag till stånd. ligger på bord för behandling. anser att under sitt ordförandeskap i EU oavsett utgången av denna fråga när det gäller Lissabonfördraget bör uppmärksamma, försvara och informera om den svenska kollektivavtalsmodellen i EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Ett tryggare och öppnare Inom EU:s rättsliga samarbete har man gått i en kraftigt centraliserande och gränsöverskridande riktning. Faran med detta är det växande avståndet mellan folket och myndighetsutövarna. Det måste finnas tydliga kopplingar mellan folket och myndighetsutövare i form av tillsyn och i lag uppställda villkor för myndighetsutövandet. Förutsättningarna för detta återfinns i betydligt högre utsträckning inom nationalstaterna än inom ramen för EU. Unionen har alltjämt stora brister ur demokratisk synvinkel, vilket inte minst syns på den brist på debatt om centrala EU-frågor som till exempel finns i vårt land. Det är också så att skyddet för personuppgifter sätts ur spel med alltfler krav på registeråtkomst för polismyndigheter över gränserna. I det föreslagna Lissabonfördraget påverkas dessa frågor i mycket stor utsträckning. Det är inom detta område som den största förskjutningen sker i överstatlig riktning. Man går över till de ordinarie EU-beslutsreglerna, som innebär att de enskilda ländernas vetorätt i ministerrådet försvinner och man fattar i stället beslut med kvalificerad majoritet. stärks roll i och med att de blir medbeslutande. Men redan under gällande fördrag har alltså utvecklingen gått åt fel håll. som är kritiskt till EU-centraliseringen och den brist på demokratisk förankring som detta innebär, har vi också varit kritiska mot en lång rad beslut på grund av deras brist på kvalitet i frågor om personlig integritet, rättssäkerhet och andra mänskliga rättigheter. I terrorismbekämpningens namn har flera steg tagits mot ett övervakningssamhälle där människor under långa perioder kan utsättas för tvångsmedel, till exempel frysning av tillgångar, utan rättegång. Regeringen bör därför ta initiativ till ett handlingsprogram för decentralisering av det rättsliga samarbetet och översyn av rättsäkerheten och hänsyn till personlig integritet i redan fattade beslut inom ramen för det rättsliga samarbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Den harmoniseringsprocess som skett av asyl- och migrationspolitiken inom EU har visat hur medlemsstaternas gemensamma krafter ägnas åt att bygga murarna runt Fästning allt högre istället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. Man har som gått enats om genomförande av en lång rad repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och invandring från tredje land. Ett tydligt exempel utgörs av de ekonomiska sanktioner, kallat transportörsansvar, som riktas mot flyg- eller båtföretag som transporterar människor som inte har nödvändiga handlingar i ordning. Följden blir att ansvaret för den första asylprövningen sker redan i incheckningen och att transportföretagen vägrar att ta ombord människor man misstänker kommer att söka asyl. En annan viktig beståndsdel i Fästning står Dublinförordningen för. Huvudprincipen är att det EU-land som den asylsökande först rest in i blir ansvarigt för asylprövningen och mottagandet. Detta leder självfallet till att de asylsökande koncentreras till de länder som gränsar mot områden varifrån många flyktingar kommer. En logisk konsekvens blir att dessa länder försöker göra sina gränser så ogenomträngliga som möjligt. Men det som kanske tydligast utmärker utvecklingen inom asylområdet är fokuseringen på yttre gränskontroll. I syfte att hantera den migration som når EU:s yttergränser har EU skapat gränsövervakningsbyrån Frontex, som organiserar patrullering och övervakning av den afrikanska och centrala . Frontex operationer har fått till följd att flyktvägarna från till pressats till att bli längre och farligare. Fler och fler människor omkommer under flykten till . En ytterligare konsekvens är att människor förvägras rätten att söka asyl. Först och främst sker detta genom att Frontex hindrar dem från att komma i land. Den stora faran med Frontex är att både och om mänskliga rättigheter kränks. Det förhandsantagande om illegalitet och förebyggande gränskontroll som denna verksamhet innebär omöjliggör ett fullständigt respekterande av mänskliga rättigheter. EU:s militarisering, liksom den ivriga påhejande av harmoniseringsprocessen, har i praktiken stoppat alla lagliga vägar till och förvägrar människor rätten att söka asyl. Den förda politiken innebär att människor tvingas i händerna på människomugglare och till att riskera livet under båtfärden över . Föreberedelserna för ett fullt ut gemensamt asylsystem är nu mycket långt gångna och genom Lissabonfördraget ska hela området för asyl- och invandringspolitik, yttre gränskontroller, villkor för inresa och bosättning, viseringar och uppehållstillstånd göras överstatlig. Risken är stor att restriktiviteten och militariseringen nu kommer att eskalera ytterligare. Det som i stället måste göras är att skapa lagliga vägar att söka asyl i . Det handlar om att slopa transportörsansvar och visumtvång. Det handlar om att avmilitarisera EU:s yttergränser genom avveckling av Frontex och om att frånträda Dublinförordningen och låta asylsökande själva välja asylland. Slutligen handlar det om att införa möjligheten att utfärda asylviseringar på svenska beskickningar utomlands. Den grundläggande inriktningen av EU:s asyl- och migrationspolitik måste ändras så att mönstret av kränkningar av invandrades mänskliga rättigheter upphör. I stället för att samlas kring program för att bekämpa illegal migration och systematisera importen av arbetskraft från tredje världen, borde och EU-länderna verka för att återupprätta asylrätten enligt så att lagliga vägar att söka asyl i skapas och för att åtminstone försöka uppnå en grundläggande respekt för de mänskliga rättigheterna. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen under det svenska ordförandeskapet initiera en diskussion om hur lagliga vägar att söka asyl inom EU kan skapas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.2Exportera den svenska sexköpslagen I är synen på prostitution radikalt annorlunda jämfört med andra EU-länder. Vi har en världsunik lagstiftning som kriminaliserar köp av sexuella tjänster. EU-länderna är eniga om att handeln med kvinnor och barn för sexuell exploatering ska stoppas. Men i många länder är det fortfarande kontroversiellt att koppla ihop människohandel för sexuella ändamål och köp av sexuella tjänster. EU-politiken på området lägger fokus på internationell brottsbekämpning, vilket osynliggör att det handlar om prostitution och maktförhållandet mellan kvinnor och män. Köparens roll i prostitutionen analyseras inte och därför befrias han från allt ansvar. I , som upphävde bordellförbudet , gäller samma arbetsrättsliga lagstiftning för bordellverksamhet som för allmän affärsverksamhet. Prostitution är likställd med annan yrkesutövning och de prostituerade ska ha arbetstillstånd och betala skatt. Särskilda regler finns för prostituerades arbetslöshetsersättning. Annonsering av prostitutionsarbete får förekomma på arbetsförmedlingarna. I har egenföretagare, inklusive prostituerade, tillträde till socialförsäkringssystemet. I är prostitution lagligt men reglerat. Prostitution på t.ex. bordeller får inte förekomma närmare än från skolor, kyrkor och daghem. I , där prostitution är legalt, är det möjligt för dem som driver bordellverksamhet eller är anställda på en bordell att ansluta sig till socialförsäkringssystemet och få sjukersättning, arbetslöshetsersättning och pension. Utländska kvinnor omfattas dock inte av lagen. Inför i finansierade staten byggen och upprustning av stora bordeller och små drive-in-bås. En utredning som den tyska regeringen gjort visar dock att legaliseringen av prostitutionen inte har medfört några förbättringar vad gäller de prostituerades sociala skydd och arbetsförhållanden. Det har heller inte blivit enklare för de kvinnor som önskar att ta sig ur prostitutionen, och brottsligheten kring verksamheten har inte minskat. Detta är starka argument för att exportera den svenska lagstiftningen som kriminaliserar köparen men inte säljaren till andra länder. kommer att lägga fram en studie som redovisar sambandet mellan de olika medlemsländernas lagstiftning på området och antal offer för människohandel för sexuella ändamål. anser nu att har en chans att inom ramen för EU-medlemskapet aktivt arbeta för att informera om och sprida den svenska sexköpslagen. bör därför under sitt ordförandeskap i EU driva frågan om att informera om och sprida den svenska lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster som en modell för att minska prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.3Prioritera frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR-frågor, är grundläggande för kvinnors och flickors möjligheter och rätt att bestämma över sina egna kroppar och makt att forma sina egna liv. Trots detta saknar regeringens utkast till 18-månaders program för ordförandeskapet helt skrivningar om dessa frågor. När det gäller mänskliga rättigheter konstateras dock i programmet att särskild vikt kommer att fästas vid bekämpningen av våld mot kvinnor, vilket självfallet är lovvärt. SRHR-frågor handlar i grunden om jämställdhet och mänskliga rättigheter. Utan rätt till säkra, lagliga aborter och preventivmedel är kvinnors rätt till sina egna kroppar, en grundläggande mänsklighet rättighet, en illusion. Många länder i har dessvärre en mycket konservativ inställning till aborter och sexualupplysning. och har på grund av den katolska kyrkans inflytande restriktiva abortlagar. I är aborter förbjudna, och länge var det också förbjudet att informera om möjligheten till abort. får irländska kvinnor göra abort utomlands. Vid fara för kvinnans liv kan dock tillstånd till abort ges. I tillåts abort bara om kvinnans liv är hotat, om fostret är skadat eller kvinnan utsatts för en våldtäkt. I praktiken är det mycket svårt att få en abort utförd eftersom läkarnas egna attityder till abort är mycket negativa. hade länge en liberal abortlagstiftning, och och har i princip fortfarande fri abort. Men även i dessa länder finns förslag som syftar till att begränsa eller försvåra aborter. I behandlas ett lagförslag som innebär kraftiga inskränkningar i aborträtten. I flera östeuropeiska länder är det dessutom svårt och dyrt att skaffa preventivmedel. hade efter sammanslagningen 1990 två abortlagar. Före detta hade fri abort men före detta hade en mycket restriktiv lagstiftning. nya abortlag blev en kompromiss där bland annat obligatoriska kuratorsamtal infördes. Detta har medfört stora begränsningar i kvinnors rätt att välja abort samt att aborterna genomförs i ett senare skede (källa: ). Ett stort problem är att abortfrågan inte anses falla inom EU:s ansvarsområde eftersom frågan anses handla om hälsa och därigenom faller under varje enskild medlemsstats självbestämmanderätt. Enligt vår mening är kvinnors rätt till säkra, lagliga aborter en grundläggande fråga om jämställdhet och mänskliga rättigheter. Därför bör länder som konsekvent verka för att påverka mer restriktiva länders lagstiftning i en positiv riktning. skrev samtliga medlemsstater under ett dokument som ger kvinnor garanterad rätt till lagliga och säkra aborter samt preventivmedel och sexualupplysning. Även och har undertecknat dokumentet, trots deras restriktiva lagstiftning. Dokumentet är dock inte juridiskt bindande men kan förhoppningsvis få genomslagskraft . Men för de kvinnor som drabbas av sina hemländers restriktiva och konservativa syn på aborter är detta en föga tröst. anser att i sin roll som ordförandeland i EU har en möjlighet att lyfta upp frågorna om abort, preventivmedel och sexualupplysning på dagordningen. Den val att prioritera SRHR-frågorna kan i praktiken innebära att kvinnor i länder med restriktiv abortlagstiftning får rätt att bestämma över sina kroppar, vilket borde vara en självklarhet. bör därför prioritera frågorna om kvinnors rätt till säkra och lagliga aborter samt sexualupplysning och preventivmedel under sitt ordförandeskap i EU. Detta bör ge regeringen till känna.