ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub305 · 2008-10-01 00:00:00 — Villkor för start av friskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändrade och skärpta villkor för start av friskolor. Antalet friskolor ökar i snabb takt. Detta gäller speciellt gymnasiefriskolor. Det tycks som om tillståndsmyndigheten godkänner de ansökningar som uppfyller de formella villkoren trots att det medför överetablering och påföljande ekonomiska problem för både friskola och den kommunala skolan. Man tar sällan hänsyn till att de aktuella kommunerna avstyrker etablering. De nya friskolorna är dessutom ofta inriktade mot specialområden, inom vilka det finns ett fåtal arbetstillfällen. krav för att ge tillstånd till start av nya friskolor bör därför skärpas. De skärpta kraven ska ta större hänsyn till om kommunen har behov av flera friskolor inom aktuellt område och hur etableringen påverkar den kommunala skolans ekonomi. Vidare ska antalet specialinriktningar begränsas. Det är en viktig sak att regelverket ger ett större inflytande till kommunen som ju har helhetsansvaret för alla skolor och alla barns skolgång. Inte minst är det viktigt för kvaliteten och likvärdigheten. Det är också viktigt att får tydliga riktlinjer för hur ansökningar om att starta nya friskolor ska bedömas.
mot · GW02Ub308 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kommunernas inflytande vid etablering av friskolor och om lika villkor mellan skolor med och enskild huvudman. Möjligheten att kunna välja skola är värdefull och de fristående skolorna är en del av utbildningsutbudet i många kommuner. Om lika villkor ska gälla mellan skolor med olika huvudmän är det viktigt att samma regler och krav ställs på alla skolor. Ytterst är det en fråga om att alla elever ska garanteras en undervisning med hög kvalitet. Den instans som har det yttersta ansvaret för att alla elever får en undervisning av hög kvalitet är kommunen. Undervisningskvaliteten kan inte skiljas från frågan om resurser, och de resurser skolorna kan få påverkas tydligt av hur utbildningsutbudet ser ut i kommunen; hur många skolor som finns och vilka utbildningsinriktningar dessa har. Etableringen av nya skolor ska ske på ett sådant sätt att undervisningskvaliteten stärks, inte försämras. Med en ansvarsfull politik är det också möjligt att uppnå detta. Att i varje givet läge ha den mest effektiva fördelningen av resurser, som det måste finnas en valfrihet för elever och föräldrar, och som vi accepterar en konkurrens om elever mellan olika skolor, är inte helt enkelt. Men eftersom ansvaret för att det finns tillräckliga resurser för varje elev ytterst vilar på kommunen, ett ansvar kommunen inte kan undandra sig, är det också logiskt att kommunen har ett starkare inflytande över etableringen av nya skolor i en kommun. Då får kommunpolitikerna tydligare redskap för att ta sitt ansvar, och politiker från olika partier kan ställas till svars för sina bedömningar. Ett utökat inflytande över etableringen stärker därmed den kommunala demokratin. En annan viktig aspekt för att kommunen ska ha bättre möjligheter att ta sitt övergripande ansvar och verka för en bättre kvalitet i skolan är att de överskott enskilda skolor får ska återinvesteras i verksamheten.
mot · GW02Ub313 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra ortsföreträde för elitidrottare. Våra elitidrottsmän måste ha goda möjligheter till en förstklassig utbildning vid sidan av idrottsutövandet. Det är viktigt att idrottare ges bra villkor för att kunna kombinera en elitkarriär med högskolestudier. För att nå den internationella idrottseliten krävs en intensiv satsning , och det har ofta visat sig mycket svårt att kombinera elitidrott med akademiska studier. För våra främsta unga idrottare är det därför viktigt att möjliggöra högskoleutbildning där de bästa tränings- och tävlingsförutsättningarna finns. Mot denna bakgrund måste de fåtal högskolestuderande som är elitidrottsutövare ges möjlighet att byta studieort för att på bästa sätt kunna kombinera idrottsutövande med en god utbildning. Därför bör det så kallade ortsföreträdet återinföras.
mot · GW02Ub314 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa kårobligatoriet. Kårobligatoriet tvingar alla studenter på universitet och högskolor att vara medlemmar i den studentkår som finns vid lärosätet. Det är en syn som står i motsats till synen på föreningsrätten och rätten till att själv bestämma vilka föreningar man vill tillhöra. Det är nu hög tid att avskaffa obligatoriet. har således fått i uppdrag att föreslå hur en avveckling av kår- och nationsobligatoriet kan genomföras, vilket han även presenterat för regeringen i utredningen för studenter om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. En enkät som tidningen gjorde visade att varannan student var beredd att lämna sin kår om obligatoriet skulle avskaffas. Det betyder att vi bör hitta nya former för hur dagens kårverksamhet ska kunna fortgå utan att tvinga studenter att vara medlemmar i kåren. Studentvärlden har dessutom förändrats radikalt sedan obligatoriet infördes. Studenterna har blivit äldre och mer heterogena som grupp. Det är fullt möjligt att en frivillig kåravgift skulle kunna öka studenternas engagemang i kårarbetet. Dels för att kårerna skulle tvingas göra sin verksamhet mer relevant för studenterna, dels för att de studenter som valde att betala antagligen skulle börja ställa större krav på insyn i kårernas verksamhet.
mot · GW02Ub315 · 2008-10-02 00:00:00 — CSN och utbetalningar av studiemedel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om CSN och utbetalningar av studiemedel. Många studenter upplever problem med och önskar en förändring på området. Inte sällan vittnas det om ett missnöje med servicen i allmänhet och handläggningstiderna i synnerhet. Givetvis ska staten ha en roll i att garantera studenter en ekonomisk möjlighet att bedriva högre studier, men en statlig myndighet erbjuder inte nödvändigtvis den bästa modellen för detta. En annan lösning vore att vid sidan CSN ge privata banker och finansiella institut ansvar för att överföra studiemedel. På så vis skulle bankerna, med staten som garant, kunna hantera studielånen för varje student. Det skulle skapa konkurrens och bättre service eftersom bankerna skulle vara angelägna att behålla studenterna som lojala framtida kunder. kan olika tjänster och produkter växa fram hos bankerna som är till stöd för studenters olika behov. Studenterna borde ha möjlighet att välja finansiär och därmed få en ökad flexibilitet och konkurrens.
mot · GW02Ub316 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet. Alliansregeringens arbetsmarknadspolitik har givit mycket goda resultat, vilket naturligtvis är mycket glädjande. Detta till trots behövs det fortfarande göras mer, inte minst för studenter i . Den utlovade arbetslinjen bör även gälla för studenter, varför det är hög tid att avskaffa fribeloppet på studiemedlet. , , har en regel som innebär att de studenter som tjänar egna pengar under sin studietid kan få hela sitt studiemedel sänkt. Om man studerar och kan man tjäna den 1 januari30 juni och 58 937 den 1 juli31 december utan att studiemedlet minskar. Tjänar en student över dessa belopp blir han eller hon återbetalningsskyldig. Detta är vad som kallas fribelopp. Många studenter önskar skaffa sig arbetslivserfarenhet vid sidan av studier eftersom det inte sällan ökar deras anställningsbarhet hos arbetsgivare. Ett extra arbete är också en möjlighet för en student att få en bättre ekonomisk situation som det ökar kontakten med arbetsmarknaden. Med tanke på att dagens studentgrupp dessutom i ökad takt blir allt mer heterogen, med exempelvis fler äldre studenter, är det särskilt viktigt att erbjuda goda möjligheter till att förbättra sin ekonomi vid sidan av studiemedlet. Fribeloppet är både osolidariskt och i strid med arbetslinjen. Det är dags att underlätta för studenter att arbeta och försörja sig själva under sin studietid utan att de straffas med reducerat studiemedel.
mot · GW02Ub318 · 2008-10-01 00:00:00 — Behovet av läkare inom sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av fler utbildningsplatser för läkare. Det är många landsting som brottas med problemen kring läkarvakanser och rekrytering. Bristen på distriktsläkare påtalas ofta och kostnaderna för stafettläkare blir höga för de landsting som måste använda sig av dessa. Tryggheten för en patient att träffa samma läkare vid varje besök kan inte överskattas; det är oerhört viktigt att läkaren känner patienten, speciellt om patienten har återkommande läkarbesök. Medborgarnas behov och önskemål måste stå högt på listan när det gäller fler läkare. Att veta att det finns läkarkompetens att tillgå när man besöker vårdcentral eller lasarett är viktigt, likaså att man känner tillit och förtroende för den behandlande läkaren. Det handlar således om tillgänglighet och om förtroende för att samhället ser till att det finns tillräckligt med personal inom sjukvården. Totalt sett är dock bristen på läkare inom landstingen i vårt land ett stort problem som måste åtgärdas på politisk väg. Att se till att utbilda fler läkare liksom att validera utländsk läkarkompetens är vägar att gå som snabbt behöver aktualiseras och åtgärdas. Intresset för att bli läkare är stort, men hjälper det inte att ungdomarna som söker utbildningen har toppbetyg; de har ändå svårt att komma in, eftersom platserna är så få. Alternativet blir att i stället söka läkarutbildningen i något annat land. Med detta som bakgrund ser vi ett behov av att regeringen ser över åtgärder för att öka antalet utbildningsplatser för läkare.
mot · GW02Ub319 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sitt kommande förslag till ny skollag återkommer till med förslag som garanterar alla möjligheter till en likvärdig skola. Möjlighten för barn med funktionsnedsättningar att välja skola har bergänsats som följd av friskolorna. Bristande tillänglighet för barn med funktionsnedsättning är ett växande problem. Samtidgit behöver friskolorna inte göra sin undervisning eller sina lokaler tillgängliga för alla. Det är högst rimligt att friskolor får samma krav på sig att skapa tillgänglighet för barn med funktionsnedsättning som kommunala skolor har. Ambitionen måste vara att kommunala och enskilda skolor har samma villkor. Skollagen anger följande: En skola kan förvägra en funktionshindrad elev tillträde till en skola om det medför betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter för skolan att anordna en plats. I praktiken innebär detta att det endast är de kommunala skolorna som får ansvar för att ordna fungerande utbildning för personer med funktionsnedsättning, eftersom det är kommunerna som ytterst ansvarar för att alla barn och ungdomar får en god skola. Friskolorna friskrivs från ansvaret. Friheten att själv välja utbildning och utbildningsplats är alltså inte densamma för alla elever i och gymnasiet. Denna form av diskriminering måste undanröjas. har ställt sig bakom och också den nya om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I dessa dokument är det klart angivet att personer med funktionsnedsättning ska ges utbildning inom det generella skolsystemet efter sina egna förutsättningar. Vi anser att för att få tillstånd att driva en skola, oavsett om den är eller privat, ska det krävas att den ska ha resurser och kunna tillhandahålla en undervisning som kan följas av alla. Skollagen måste också ta hänsyn till de särskilda behov som elever med funktionsnedsättning har, genom en tydligare reglering av de resurser som ska garanteras, och genom samordning med andra nödvändiga stödresurser för eleven.
mot · GW02Ub321 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera klimat- och miljöundervisning i skolans alla nivåer. Inom skolväsendet finns en stark dragning mot specialisering. Speciellt inom högskolan utvecklas utbildningen mot smalare kunskap där expertis inom ett utmejslat område är slutmålet för utbildningsprogram. Här föreligger en risk för fragmentering och brist på helhetsperspektiv. Bristen på helhetstänkande ger allvarliga konsekvenser för vårt sätt att hantera klimat- och miljöproblemen. Över huvud taget måste samhällsvetenskapernas roll i klimat- och miljöarbetet omvärderas och förstärkas. Dagens etablerade ekonomiska modeller och deras brister är ett viktigt område. Av central betydelse är också att öka kunskapen om livsstil och konsumtionsvanor och om hur dessa påverkar klimat- och miljöutvecklingen. Redan under och gymnasieutbildningen måste grunden läggas för ett ökat systemtänkande. Men om detta skall vara möjligt, räcker det knappast med att ge naturvetenskapen som kärnämne större utrymme. Det krävs att kunskap från olika discipliner vägs samman på ett mer systematiskt sätt. Klimat- och miljökurser i grundskola och gymnasium spelar en viktig roll. Men lika viktigt är integreringen av dessa teman i andra ämnesområden. Den ekonomiska vetenskapen utgör en särskild utmaning. De etablerade modeller som används exkluderar effekterna på miljö och klimat. Så länge externa, effekter i form av föroreningar och decimering av naturkapitalet skedde i liten skala kunde man kanske överse med bristen på helhetsperspektiv. Dagens externa effekter, utfiskning, klimatpåverkan, skogsskövling och vattenbrist, utgör emellertid mycket omfattande och svåra problem. Modellerna och undervisningen måste förändras. Den traditionella ekonomutbildningen måste kompletteras med kunskap från naturvetenskapen, kunskap som grundar sig på vad som är fysiskt möjligt att uppnå inom ramen för ett stabilt klimat och ett uthålligt bruk av naturresursbasen. Debatten om klimat- och ekosystemfrågorna präglas ofta av en onödig polarisering mellan ekonomer och naturvetare. I ekonomiska utbildningar på högskolor och universitet bör det ingå obligatoriska kurser i miljöekonomi. Miljösituationen i sig är ett tillräckligt skäl för detta, som detta är en konkurrensfråga för där vi annars riskerar att hamna på efterkälken gentemot andra länder. Viktigt i sammanhanget är förstås att integrera miljötänkandet i lärarutbildningen. finns det en risk att miljökurser bara är något som berör lärare i matematik och naturvetenskap. Ett alternativ är att skriva in i examensmålen för lärarutbildningen att man ska ha tagit ett visst antal poäng i miljövetenskap. Det är förstås även viktigt att få med läromedelsproducenterna. Problemet är att miljöfrågor lyfts fram i läroplaner, men ändå inte tas upp i undervisningen i den omfattning som skulle behövas.
mot · GW02Ub325 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utbyggnad av högskolan. har vi byggt ut antalet högskoleplatser i . av gymnasieeleverna säger sig vilja studera vidare på högskola på gymnasiet. I detta läge väljer regeringen att stoppa utbyggnaden av högskolan. Detta görs i när ungdomskullarna som närmar sig högskolan växer. kommer ungdomarna i åldern att öka med närmare 140000 personer. Innebörden kommer att bli att andelen högskoleutbildade i en årskull minskas drastiskt . Det känns ologiskt att medvetet minska andelen unga som kan studera på universitet och högskola. Vi behöver i stället gå den motsatta vägen och möta de växande årskullarna med en fortsatt utbyggnad av högskolan. Gör vi inte detta så innebär det att möjligheten att gå mellan studier och arbetsliv försvåras, och inte minst så riskerar vi att den sociala snedrekryteringen till högskolan återigen kommer att öka. i (s)
mot · GW02Ub326 · 2008-10-02 00:00:00 — Vuxenstuderandes rätt till ekonomisk ersättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på utbildning. Rekryteringsbidraget var riktat till personer som fyllt och som hade kort tidigare utbildning. Det var också personer som var eller riskerade att bli arbetslösa eller hade funktionshinder och därför behövde extra tid för att klara sina studier. var det cirka 16000 personer som fick chansen till studier tack vare rekryteringsbidraget. Det är olyckligt att rekryteringsbidraget har tagits bort och det är helt fel grupp som har drabbats i och med att rekryteringsbidraget försvann. Rekryteringsbidraget var viktigt; det gav människor en andra chans att kunna skaffa sig en utbildning som stärker deras konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Det är angeläget att stimulera dem med kort utbildning så att de vågar satsa på att utbilda sig. i (s)
mot · GW02Ub328 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inackorderingstillägget. Många ungdomar som slutar har redan från början en klar inriktning på sina fortsatta studier. Därmed är det inte ovanligt att man väljer att gå i en gymnasieskola utanför den egna hemkommunen. Det är, i högre grad än tidigare, det egna intresset och engagemanget som styr valet av utbildning inför det kommande yrkeslivet. Detta är positivt och ska uppmuntras, då en ung människas intresseområde kan bli dennes försörjning i vuxenlivet. För att studera utanför hemkommunen kan man använda sig av inackorderingstillägg för att finansiera sitt boende. Men det finns en inbyggd orättvisa i systemet med inackorderingstillägg. Storleken på ersättningen varierar beroende på om utbildningen anordnas av en eller av en fristående skola. Detta förhållande är inte acceptabelt. Inackorderingstillägget bör vara detsamma oavsett anordnare av utbildningen. Regeringen bör skyndsamt överväga att se över reglerna för inackorderingstillägget så att eleverna får en likvärdig ersättning, oavsett vilken skola man väljer att studera vid.
mot · GW02Ub329 · 2008-10-02 00:00:00 — Kommunernas rätt till inflytande vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge kommuner rätt till inflytande vid etablering av friskolor. Kontrollen av de fristående skolorna måste skärpas och all undervisning ska vara icke-konfessionell. Friskolorna ska vara ett komplement till den kommunala skolan, men etableringen av nya friskolor får inte leda till sämre förutsättningar för den kommunala skolan. Det är inte rimligt att några elevers val ska få inskränka valfriheten för alla elever. Så är tyvärr fallet när etableringen av friskolor kan få kommunala skolor att stänga på grund av vikande elevunderlag. Kommunernas inflytande vid etablering av friskolor måste förstärkas. Det är dags att kommunerna får mer att säga till om vid etableringar av friskolor. i (s)
mot · GW02Ub330 · 2008-10-01 00:00:00 — Folkhögskolans kvotgrupp till högskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och rätta till skevheten i det nya antagningssystemet till högskolan. 2010 kommer platserna på högskolan att fördelas enligt ett nytt system. Med de nya reglerna kommer det att bli svårare att komma in på vissa utbildningar på högskolan för studerande från folkhögskolor. De nya urvalsgrupperna kommer i praktiken att innebära ett stopp från sökande från folkhögskolor. Man får inte i urvalsgruppen för gymnasiet/komvux eller i kompletteringsgruppen gymnasiet/komvux tillgodoräkna sig meritämnen som man fått särskild behörighet i från folkhögskolan. Folkhögskolan ger behörigheter men sätter inte formella betyg. När man 2010 går över till att ha fyra urvalsgrupper i stället för två får platsfördelningen oväntade konsekvenser. Den nya Högskoleförordningstexten lyder: Vid urval på grundval av betyg ska platserna fördelas i förhållande till antalet behöriga sökande i var och en av följande fyra grupper. Det låter ju precis som det alltid har gjort, men blir det två grupper för dem som kommer från gymnasiet och komvux och de som är behöriga i bägge, de som konkurrenskompletterat, kommer att få platser i båda grupperna. Och detta sker på bekostnad av de två små urvalsgrupperna. Även en del av de folkhögskolestuderande söker genom två urvalsgrupper och får därmed platser i två urvalsgrupper men de är så få så det påverkar inte systemet. Men man vet att de från gymnasiet som konkurrenskompletterar är så många, så det kan få väldigt stora konsekvenser för de folkhögskolestuderande. har insett att reglerna får dessa konsekvenser, och de har försökt påverka departementet att ändra reglerna men inte fått gehör. De tidigare åtgärderna som 25:4-regeln, korttidsstudiestödet och studerandevillkoret i a- kassan har setts som helt onödiga i regeringens ögon och skrotats. Allt detta försvårar för dem som inte har bestämt hela sin livsbana före puberteten. Denna skevhet med det nya urvalssystemet bör regeringen överväga att se över och rätta till. Det kan inte accepteras att de nya urvalsreglerna riskerar att utestänga vissa människor från att läsa vidare på högskolan. i (s) i (s)
mot · GW02Ub331 · 2008-10-02 00:00:00 — Internationellt arbete i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationaliseringsarbete i skolan. Sedan inträde i Europeiska unionen har vi mer och mer tagit till oss att vi är européer. Detta avspeglas också i mycket av det som sker i våra skolor. På många håll arbetas det både vitt och brett med internationella frågor. Bland annat kan nämnas det arbete som sker i Den globala skolan som ger kommuner och skolor möjlighet att förstå utvecklingsländernas vardagliga liv och villkor på plats. Efter det implementeras kunskaperna hemma på skolorna i det vardagliga arbetet med eleverna. I har kommuns fullmäktige beslutat att alla elever under sin skoltid ska få besöka ett annat europeiskt land, och har låtit sina gymnasieelever åka ut på internationell feriepraktik. Flera exempel på ett gott internationellt arbete inom skolan finns även från andra delar av landet. Regeringen bör överväga en översyn av hur internationaliseringen i undervisningen bedrivs.
mot · GW02Ub332 · 2008-10-02 00:00:00 — Svensk skola likvärdig för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om könsskillnaderna i utbildningsväsendet. Under en lång följd av år har det uppstått en allt större skillnad i svenskt utbildningsväsende med koppling till kön. När det gäller uttagna examensbevis från högskolor och universitet så är det nästan dubbelt så många kvinnor som tar ut sina betyg. Vid våra högskolor och universitet läser fler kvinnor än män. I gymnasieskolan är uppdelningen efter kön stor när det gäller vilka program respektive kön väljer. Generellt kan sägas att det är fler pojkar som läser yrkesförberedande program än flickor. När vi ser på de samlade meritvärdena hos dem som lämnar gymnasieskolan ser vi att flickorna presterar klart bättre. Hos dem som lämnar så har också där flickorna klart bättre betyg med fler VG och MVG, och det är också långt fler pojkar än flickor som saknar betyg i alla ämnen och inte är behöriga att tas in på gymnasieskolans nationella program. Detta har varit i fokus för diskussion i svensk skola, men några klara indikatorer har inte kunnat på visas. Det talas bland annat om en slags antipluggkultur hos pojkar. Jag menar att regeringen skyndsamt måste överväga att ta initiativ till en bred utredning som spårar orsakerna och ger förslag till åtgärder för att svensk skola ska vara likvärdig för alla.