mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — Vi avsätter också betydande resurser till en särskild bostadsfond. Målet är att bygga minst 40000 bostäder , varav minst hälften ska vara hyresrätter. tyngsta förslag i den valplattform vi gick till val på 2006 var en stor satsning för att förbättra kvaliteten inom den offentliga välfärdssektorn. Vi såg ett behov av att öka antalet anställda inom denna sektor med 200000 personer. Denna målsättning ligger fast, men vi har kunnat konstatera att många av de yrkesgrupper som vi vill se fler av är bristyrken och att arbetskraftsreserven på kort sikt är relativt liten. För att nå målet måste därför fler människor utbildas, och vi genomför därför en kraftig utbyggnad av högskolan, den kvalificerade yrkesutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen. Vi avsätter betydande resurser till denna utbildningsexpansion. Vår metod att få kommuner och landsting att anställa fler personer inom välfärdens kärnområden bygger på ett riktat sysselsättningsstöd med full lönekompensation till dem som väljer att öka personaltätheten. Vår bedömning är att just denna satsning ökar sysselsättningen med ca 45000 personer . Akademiska bristyrken som läkare, sjuksköterskor och lärare har långa utbildningstider, och där tar det innan vi ser effekter i form av ökad sysselsättning. Utöver det riktade sysselsättningsstödet till kommunsektorn, värdesäkrar vi också de generella statsbidragen till kommunsektorn för samtliga . Vi anvisar i denna motion också för att inrätta en modell med viktade statsbidrag till offentliga arbetsgivare (framför allt inom kommuner och landsting) som har framgång med att utjämna löneskillnader mellan kvinnor och män. Vidare föreslår vi ett välfärdslyft, ett kunskapslyft, för anställda inom äldre- och handikappomsorgen. Vi anslår totalt för detta ändamål. sammanlagda stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden och utjämna löneskillnader mellan kvinnor och män är således betydande. Mycket lågt räknat tillför vi kommunsektorn en förstärkning av resurserna med i nivåhöjning . Och har vi ändå inte räknat in många av våra andra reformer som på olika sätt stärker kommunsektorns service och kvalitet. Alla partier i riksdag talar om att satsa på välfärden, dvs. i huvudsak kommunsektorns kärnområden i form av sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen. Men medan de övriga partierna i realiteten inte tillför kommuner och landsting några ökade medel i reala termer över huvud taget, eller ytterst marginellt, anslår betydande resurser som vi har utformat en konkret politik för att de ökade resurserna ska leda till ökad välfärd och personaltäthet. Den svenska ekonomin har i princip tvärnitat. Varslen ökar dramatiskt och antalet lediga platser hos arbetsförmedlingarna har sjunkit kraftigt. Regeringen räknar med att arbetslösheten ökar under såväl 2009 som 2010. Den svenska ekonomin är med andra ord på väg in i en lågkonjunktur. har den internationella finanskrisen, som pågått i nära , exploderat . Konsekvenser av denna kris är mycket svårbedömda och manar till viss försiktighet. Detta har legat till grund för våra finanspolitiska överväganden vid utformningen av vårt budgetförslag. Som framgår av tabell 9 nedan innebär vårt budgetförslag att den offentliga sektorns finansiella sparande hamnar på ett överskott motsvarande 1procent av BNP. Då är på väg in i en lågkonjunktur kan ett sådant överskott i de offentliga finanserna tyckas märkligt. Men vi menar att då konsekvenserna av den finansiella kraschen i (och i övriga delar av världen) är oöverblickbara vill vi ha en viss säkerhetsmarginal i vårt budgetförslag. I sammanhanget bör också tilläggas att redan i utgångsläget har stora säkerhetsmarginaler då den offentliga finansiella förmögenhetsställningen är extremt stark. Som exempel kan nämnas att den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet har gått från ett minus på till ett plus på hela för innevarande år.20 Effekter för statens och den offentliga sektorns finanser av förslag, miljarder kronor där inget annat anges Finansiellt sparande i staten 17Fördelning av utgifter i statsbudgeten Miljoner kronor (diff. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten kräver ett sparbeting på hovstaten på ca 10procent för samt att riksdagsledamöternas arvoden minskas avsevärt och knyts till ett prisbasbelopp. Vi föreslår också att de ekonomiska bidragen till organisationer som företräder de nationella minoriteterna får ett ökat bidrag med . Dessa åtgärder innebär en minskning av anslaget med 2009. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 1, 2008/09:K307. 17.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslår att () avvecklas per . Den roll som KI har tagit sig som opinionsbildande kommentator av politiska förslag och beslut, genomförs utifrån ett strikt marknadsliberalt nationalekonomiskt perspektiv. Myndighetens viktiga och värdefulla statistiska kärnuppgifter kan med fördel överföras till (). avvisar även vissa andra besparingar på SCB och vill därtill öka anslaget med , vilket krävs för att den låga pris- och löneuppräkningen inte ska få negativa följder för personalsituationen. får ökade anslag för att kunna intensifiera tillsynen över finansmarknaden och för alla de extra arbetsuppgifter de ålagts . vill avskaffa det inrättade , som är ännu en institutionell hämsko på de folkvaldas möjligheter att föra en ekonomisk politik för full sysselsättning. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 2, 2008/09:Fi243. 17.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen har varit väldigt aktiv inom skatteområdet och genomfört en lång rad förslag. Åtgärderna resulterar inte bara i en orättvis fördelningsprofil utan medför också fler undantag och gränsdragningar. För har det inneburit många nytillkomna arbetsuppgifter och en ökad arbetsbelastning. Vi menar att det också krävs ökade resurser för att kunna bekämpa det skattefusk som kommer av ekonomisk brottslighet och/eller finns på det internationella området och som utgör en betydande del av skattefelet. Detta eftersom den här typen av fusk ofta sker genom invecklade transaktioner och komplicerade juridiska upplägg och utredningar därför blir omfattande och tidskrävande. Mot bakgrund av detta föreslår vi att anslaget till ökas med under 20092011 utöver de pengar som regeringen tillför myndigheten i budgetpropositionen. ekonomi har försämrats drastiskt. Enligt uppgift kommer myndigheten att varsla ca 150 personer. Orsaken sägs vara att man missbedömt kostnaderna i samband med att man skildes från . verksamhet är central för att bl.a. driva in skulder, upprätthålla en god betalningsvilja och för att kunna arbeta förebyggande. För att förhindra uppsägningar och för att säkerställa de mål med verksamheten som framgår av budgetpropositionen , förslår att anslaget till ökas med under 20092011. Vi föreslår också ett nytt anslag till som syftar till att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån för människor som är överskuldsatta. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 3, 2008/09:Sk313. Borgerlighetens mål på 20000 poliser når man , men priset man får betala är att resten av rättsväsendet inte hinner med. Detta har påpekat under hela mandatperioden, men först nu har regeringen till viss del insett detta. instämmer i regeringens förslag till anslagsökningar för , , domstolarna, och rättsliga biträden. har inte delat regeringens uppfattning om att ett visst antal poliser är ett överordnat mål. I och med att stora kullar av poliselever nu är under utbildning anser vi dock att det vore olyckligt att inte anställa dessa. konstaterar vi att man inom polisen haft ett högt anslagssparande, som polismyndigheter runtom i landet har gått med underskott. Ute på landsbygden har inget märkts av de stora anslagshöjningar polisen fått . Detta gör bl.a. att man kan ställa sig frågan om pengar används på rätt sätt. föreslår samma nivå som regeringen vad gäller polisens anslag, undantaget som vi föreslår att man använder för att skapa en särskild utredningsmyndighet för brottsanmälningar mot poliser och åklagare. anser vi dock att anslaget alltjämt är överdimensionerat och föreslår en minskning med jämfört med regeringens förslag. Regeringen föreslår ytterligare höjningar av Säkerhetspolisens () anslag, som vuxit kraftigt . Med tanke på att inte har någon insyn i resursanvändningen hos är vi dock inte beredda att bifalla den ökning på som regeringen föreslår. Regeringen tillgodoser endast till viss del Kriminalvårdens behov med i ramhöjning. I budgetpropositionen flaggas för framtida satsningar inom rättsväsendet, förhoppningsvis även Kriminalvården, men tyvärr hålls dessa planer än så länge dolda för den lagstiftande församlingen. Behovet av nya resurser kommer att vara enormt framöver och bl.a. därför föreslår att den villkorliga halvtidsfrigivningen återinförs för att frigöra resurser till vård, utbildning och sysselsättning, som platsbehovet minskar. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 4, 2008/09:Ju346. 17.5Utgiftsområde 5 Internationellt samarbete lämnar inga förslag till ändrade utgiftsramar för utgiftsområdet. 17.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet avvisar regeringens förslag på utökade resurser till internationella insatser. Likaså avvisas satsningen på SAC-samarbetet och fortsatt samarbete med . vill säkra och förstärka det nationella försvaret och föreslår därför en satsning på den nationella skyddsstyrkan. är för en mycket restriktiv krigsmaterielexport och menar att den inte ska skattesubventioneras. Därmed avvisar vi samtliga anslag som syftar till främjande av svensk vapenexport. Vi avvisar även det anslag som är avsatt för den europeiska försvarsbyrån, . Regeringen har valt att öka finansieringen av med anledning av lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. föreslår i motion 2008/09:Fö257 att en parlamentarisk utredning tillsätts för att utreda behovet av signalspaning. I avvaktan på nytt beslut avvisar vi därför regeringens budgetförstärkning. föreslår även en satsning på antidiskrimineringarbetet inom Försvarsmakten samt utökad utbildning i genderfrågor och FN:s resolution om kvinnors säkerhet. avser att återkomma och utveckla vår syn på försvars- och säkerhetspolitiken i samband med regeringens aviserade proposition . Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 6, 2008/09:Fö278. 17.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I regeringens förslag till budget uppfylls formellt enprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbete. sker en kraftig urholkning, vilket är skarpt kritiskt till. Vi vill istället se en omfördelning inom biståndsramen där av avräkningarna för flyktingmottagande inte ska avräknas från biståndsramen utan i stället belasta utgiftsområde8. anser vidare att de som avräknas för skuldavskrivningar inte ska belasta biståndsramen, utan (). vill se en satsning på klimatbistånd på . Till skillnad från regeringens satsning på klimatbistånd kommer inte satsning att konkurrera med redan gjorda utfästelser för fattigdomsbekämpning utan ligga utöver den föreslagna biståndsramen. Klimatbiståndet skulle gå till att dels förebygga klimatförändringar i syd, dels till att motverka klimatförändringarnas konsekvenser i syd. Vi vill införa klimatbiståndet enligt en trappmodell, där avsätts , 2010 och 2011. Med föreslagna satsningar skulle det innebära att skulle ge drygt 1,044procent av BNI, eller i utvecklingssamarbete. Dessutom skulle avräkningarna från biståndsramen bli lägre. Med andra ord skulle utvecklingssamarbetet med en vänsterpartistisk biståndspolitik bli mer omfattande och mer effektivt. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 7, 2008/09:U285. avvisar kraftigt regeringens inställning om att endast anse sig ha råd att svara upp mot sina internationella åtaganden om rätten till , genom att räkna av en ökad andel av biståndsramen för flyktingkostnader. Vi avvisar därmed att finansieringen till utgiftsområdet sker på detta sätt. Vi avvisar också den av regeringen föreslagna ändringen av målbeskrivningen för utgiftsområdet. Det nya målet innebär att den reglerade invandringen överordnas asylrätten. Detta eliminerar asylrättens grundvalar och står självfallet i strid med flyktingkonvention och flera andra konventioner som gäller de mänskliga rättigheterna. vidhåller kravet på att en amnesti ska genomföras i asylprocessen och omfatta alla som fått avslag på den tillfälliga asyllag som gällde mellan och , och de papperslösa som lever varaktigt i . Denna reform innebär en besparing inom utgiftsområdet . Vi föreslår också en nödvändig höjning och värdesäkring av dagersättningen för asylsökande samt att bostadsersättningen vid eget boende (Ebo) ska återinföras. Vi avvisar regeringens föreslagna återvändandesatsningar inom utgiftsområdet och den orimligt höga neddragningen som regeringen föreslår av anslaget till offentliga biträden. Vi avvisar vidare regeringens föreslagna förstärkning av anslag för tillståndsprövning vid arbetskraftsinvandring eftersom vi motsätter oss att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen slopas. Vi riktar istället ett motsvarande tillskott till Arbetsförmedlingen under utgiftsområde 14. För att värna humaniteten och rättssäkerheten i asylprocessen föreslår vi även minskningar av kostnaderna för förvarstagande samt för avvisningar och utvisningar. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 8, 2008/09:Sf359. 17.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I årets budget fortsätter sin satsning på tandvård, psykiatri och tillgänglighet. När det gäller tandvård avsätter vi pengar för att göra denna tillgänglig för asylsökande och papperslösa. Bidrag till handikapporganisationer och bilstöd är anslag som räknas upp. avslår vi regeringens förslag till s.k. avknoppningsstöd, och vi avslår också regeringens förslag till neddragning på LSS-området. Vi anser att regeringens förslag till s.k. prestationsbunden vårdgaranti istället ska satsas på verklig förbättring av vården i form av fler anställda och bättre tillgänglighet. Nya satsningar i årets budget är våra stora satsningar på ett s.k. omsorgslyft inom såväl äldreomsorgen som handikappomsorgen. Inom dessa områden satsar vi såväl på kompetensutveckling som på utbildning och nyanställningar. Vi satsar också extra på att motverka psykisk ohälsa bland äldre och avsätter medel till äldreomsorg på det egna modersmålet. Andra viktiga områden är höjningen av anslaget för insatser mot hiv/aids som inte höjts och satsningen på en permanent finansiering av brottsofferjour för HBT-personer liksom en satsning på förlossningsvård i glesbygd. Resurskvinnojourer för missbrukande och psykiskt sjuka kvinnor och satsningar på ett barnriskcentrum är ytterligare viktiga satsningar. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 9, 2008/09:Sf356. 17.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen har gjort kraftiga nedskärningar på sjukförsäkringens område som både hotar socialförsäkringssystemets grundvalar och individens trygghet vid sjukdom och handikapp. avvisar dessa försämringar och tanken på att inskränkningar i trygghetssystemen för sjuka och arbetslösa skulle leda till ökad sysselsättning. För att stärka sjukförsäkringen föreslår vi att taket åter höjs till 10 basbelopp. Vi återställer ersättningsnivåerna från 77,6 till 80procent genom att avvisa den sänkning av sjukpenningen som genomförts genom ändrad beräkningsgrund för SGI. Vi avsätter medel för att avskaffa den bortre tidsgränsen för sjukpenning och återställer ersättningsnivån från 75 till 80procent för personer som haft sjukpenning mer än 12 månader. Vi förstärker anslaget till för att värna rättssäkerheten och kvaliteten på handläggningen. Vi föreslår att medel inom sjukpenningsanslaget ska få användas till ett förstärkt särskilt högriskskydd för långtidssjukskrivna. Vidare föreslår vi att bostadstillägget för personer med sjuk- och aktivitetsersättning höjs till samma nivå som för ålderspensionärer. Vi anvisar därutöver medel till en informationssatsning om bostadstillägget så att fler får del av det stöd de är berättigade till. För att förbättra villkoren för en grupp som är mycket eftersatt föreslår vi också en stegvis höjning av sjuk- och aktivitetsersättningen till 67procent. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 10, 2008/09:Sf357. 17.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den ekonomiska situationen för många äldre är svår. föreslår därför en satsning för att höja garantipensionen med 2009, 2010 och 2011. Vi anvisar inom utgiftsområdet för detta 2009. satsar vi för en uppräkning av pensionen för de tidigare ATP-pensionärer som fått försämrad pension genom den urholkning som skedde . Utöver detta föreslår vi en höjning av ersättningsnivån av bostadstillägget till pensionärer till 95procent för att förbättra de sämst ställda pensionärernas ekonomiska villkor. Vi föreslår också att ska genomföra en informationssatsning för att fler som är berättigade till bostadstillägg ska kunna få det. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 11, 2008/09:Sf358. 17.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn föreslår att en individualisering av föräldraförsäkringen ska genomföras 2009 och anvisar för detta. Det är en nödvändig reform för att ge barn tillgång till båda sina föräldrar. Den är också viktig både för att bryta den ordning på arbetsmarknaden som diskriminerar kvinnor och den föreställning om vilket ansvar kvinnor respektive män har i förhållande till sina barn. För att stärka de ekonomiska villkoren för ensamstående föräldrar föreslår vi en höjning av underhållsstödet med och att det värdesäkras genom att knytas till prisbasbeloppet. Vi avvisar regeringens familjepolitik och de stora besparingarna på föräldraförsäkringen. Vi anvisar medel för att återställa taket för havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning från 7,5 till 10 basbelopp. Dessutom anvisar vi medel för att återställa ersättningsnivåerna för alla föräldralediga till 80procent genom att avvisa beräkningsgrunden SGIX0,97. Vi anser att bostadsbidragen är ett bostadspolitiskt verktyg som borde ligga på utgiftsområde 18 och är kritiska till regeringens inriktning på bostadsbidraget som endast ett familjepolitiskt verktyg. Vi anvisar medel så att personer utan barn ska vara berättigade till bostadsbidrag. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 12, 2008/09:Sf334. 17.13Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet är kritiskt till regeringens inriktning på integrationspolitiken eftersom den främst handlar om tvångsåtgärder riktade mot personer med utländsk bakgrund snarare än att skapa de förutsättningar som är nödvändiga för lika rättigheter på arbetsmarknaden, bostadsmarknaden osv. Vi föreslår att en lagstiftning ska införas som gör samtliga kommuner skyldiga att ta emot flyktingar. Vi anvisar en förstärkning av anslaget för kommunersättningar för flyktingmottagande för införande av en särskild introduktionsersättning som liknar lön. Vi förstärker dessutom anslaget för att höja schablonersättningen för att höja kvaliteten och ambitionsnivån på flyktingmottagandet samt för en förlängning av ansökningstiden för anhöriginvandrare att omfattas av den kommunala introduktionen. föreslår också att en amnesti ska genomföras i asylprocessen och omfatta alla som fått avslag på den tillfälliga asyllag som gällde mellan och och till de papperslösa som lever varaktigt i . Detta är nödvändigt för att ge upprättelse och uppehållstillstånd till dem som felbehandlats i den tidigare processen. Förslaget innebär en tvåårig kostnad på anslaget för kommunersättningar vid flyktingmottagande. sker en besparing inom utgiftsområde 8. Vi föreslår dessutom en ökning av medlen till invandrades riksförbund och förstärker därmed anslaget för integrationsåtgärder. avvisar större delen av regeringens anslag till särskilda jämställdhetsåtgärder. Även om vi anser att flera av regeringens åtgärder i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor samt i handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål är bra, medför regeringens förslag att lägga pengarna till åtgärdernas genomförande i en ospecificerad jämställdhetspott att det blir svårt att få överblick över vad pengarna ska användas till. I synnerhet när vissa delar av åtgärderna i handlingsplanerna ska finansieras via anslag på andra utgiftsområden. En politik för jämställdhet som är värd namnet måste genomsyra samtliga politikområden, och konkreta satsningar bör därför göras på respektive utgiftsområde. De medel avsätter på denna anslagspost är avsedda för tidsbegränsade jämställdhetsprojekt. Vi väljer dock att låta regeringens anslag till bidrag för forskning om kvinnors hälsa ligga kvar inom ramen för vårt anslag 2009 och 2010. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 13, 2008/09:A363. 17.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslår ett högre anslag till () förvaltningskostnader som kompensation för av regeringen tidigare genomförda nedskärningar. Vi föreslår dessutom ytterligare anslag för att satsa på grupper med särskilda behov. Vi menar att Arbetsförmedlingen bör anställa förmedlare med särskild uppgift att stödja långtidssjuka och funktionshindrade och ytterligare andra för att jobba med introduktionen av nyanlända flyktingar och invandrade i arbetslivet. Vi höjer taket i arbetslöshetsförsäkringen, och budgeterar för 80procent ersättning upp till taket under hela arbetslöshetsperioden. Vi höjer också den lägsta dagpenningen och ersättningen för dem som ej kvalificerat sig till arbetslöshetsersättning. Vi återinför rätten till deltidsstämpling och reducerar antalet karensdagar till fem. Vi avskaffar finansieringsmodellen med arbetslöshetsavgift och sänker finansieringsavgiften till samma nivå som 2006. Vi återinför också rätten till avdrag för medlemskap i fack och a-kassa, vilket ytterligare minskar månadskostnaderna för den enskilde. Vi avsätter utrymme för fler platser och mer kvalitativa insatser i konjunkturberoende program. Vi utökar antalet platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning med 12000. Vi gör också en kraftig förstärkning av insatserna för långtidsarbetslösa. Vi återinför plusjobben för långtidsarbetslösa och programmet Gröna jobb. Vi förstärker och förbättrar anställningsstöden för långtidsarbetslösa och långtidssjuka och kortar kvalifikationstiden från två till . Vidare föreslår vi ett förstärkt högriskskydd, som undantar långtidssjukskrivna från sjuklöneperioden under första anställningsåret. Som ett led i vår satsning på kompetenshöjning i äldre- och handikappomsorgen inför vi utbildningsvikariat för långtidsarbetslösa. Vi lanserar också en särskild satsning på unga långtidsarbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Vi inför ett program som omfattar 2000 platser som ska erbjuda målgruppen möjlighet att skaffa en yrkesutbildning på gymnasienivå. Vi förstärker insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga genom höjt tak för lönebidrag och utökat antal platser med lönebidrag och i offentligt skyddade anställningar. Vi ökar också merkostnadsersättningen till för att fler ska kunna erbjudas sysselsättning, att den geografiska spridningen ska öka och förbättra villkoren för de anställda. Vi ökar anslaget till för att förbättra det förebyggande inspektions- och informationsarbetet. Vi avsätter också medel för arbetslivsforskning att fördelas av för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och .