mot · GW02Fi238 · 2008-10-03 00:00:00 — Undantag från tredje steget i EMU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda förhandlingar i EU om införandet av ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i den ekonomiska monetära unionen, EMU. hölls folkomröstningen om införandet av euro, det vill säga huruvida skulle säga ja eller nej till att delta i det tredje steget av EMU, vilket skulle ha inneburit att euron ersatte svenska kronor som lagligt betalningsmedel och att makten över valuta- och penningpolitiken skulle ha flyttats över från riksbank till . Folkomröstningen resulterade i en överväldigande majoritet emot att skulle delta i detta tredje steg av EMU. har det gått folkomröstningen och erfarenheterna visar tydligt på att det var ett riktigt beslut. EMU, och regelverket för att genomföra detsamma, infördes i och med som börjande gälla 1993. och förhandlade till sig formella undantag från det tredje steget av EMU. Undantagen framgår av protokoll fogade till . De har samma rättsliga status som fördragsartiklar. förhandlade inte fram ett undantag från EMU:s tredje steg i samband med anslutningsförhandlingarna om EU-medlemskapet. har sålunda inget formellt undantag från det tredje steget i EMU. Den gjorde istället en ensidig deklaration om att inträde i EMU:s tredje steg skulle beslutas av riksdag . beslutade att skulle avvakta med att delta i EMU:s tredje steg samt att det skulle hållas en folkomröstning när frågan blev aktuell. Det svenska ensidiga undantaget saknar dock formellt stöd i EU:s fördragstext. Rent juridiskt är genom sitt medlemskap i och genom den fördragslojalitet som följer av detsamma bundet att delta i samtliga tre steg inom EMU. Enligt fördraget skall (får) ett medlemsland delta i det tredje steget när de ekonomiska kraven, de s.k. konvergenskraven, är uppfyllda. I princip uppfyller kraven för ett deltagande i tredje steget av EMU. Ett av de fyra konvergenskraven, det om kravet på stabil växelkurs, uppfyller inte även om det av många bedömare anses vara mer en formalitet. De andra medlemsländerna i EU har accepterat ensidigt deklarerade undantag av politiska skäl. anser att folkomröstningsresultatet måste föranleda att ges ett faktiskt formellt bindande juridiskt undantag från EMU:s tredje steg. Agerar inte regeringen aktivt för att framförhandla ett sådant undantag visar den bristande respekt för folkets uttalade vilja och därmed för demokratin. Vidare är det ett självändamål att lagar och regler i det här fallet EU/EG-fördraget svarar mot den faktiska verkligheten. Verkligheten är otvetydig. Det svenska icke-deltagandet har passivt accepterats. Det är föga troligt att övriga medlemsländer i EU skulle tvinga att delta i det tredje steget av EMU, särskilt efter folkomröstningsresultatet. EU-arbetet skulle gagnas föga av dylika tvång. Tvärtom skulle det kunna leda till att hela börjar krackelera. Förekomsten av fördragsförbundenhet och risken för att detta kan komma att åberopas i olika sammanhang utgör dock skäl i sig för att begära ett juridiskt hållbart undantag. möjligheter att förhandla till sig ett undantag torde vara goda. fick sitt undantag efter en folkomröstning. Förvisso hade de i detta en fördel av att ett danskt undantag sågs som enda utvägen för att få att säga ja till som sådant. (situation, förhandlingsposition, var likartad.) Det bör dock inte ligga i EU:s intresse att för framtiden leva med ett än större svenskt misstroende mot EU. Det ligger i allas intresse att folkomröstningsresultatet accepteras och att det stadfästs i ett formellt undantag.