mot · GW02T503 · 2008-10-06 00:00:00 — Redan nu är det klart att Rikstrafiken kommer att minska engagemanget i Tåg i Väst betydligt, med risk för nedläggning av , Kinnekullebanan m.fl. Krösatågen i kommer att få drastiskt sänkta anslag, enbart linjen NässjöHalmstad kommer att få fortsatt stöd. Dessa nedskärningar på angelägen kollektivtrafik sker som medvetenheten om kollektivtrafikens potential som klimatverktyg blir allt större. Regeringen konstaterar själva att etappmålet om ökad andel resor med kollektivtrafik inte har uppnåtts. Att i det läget skära ytterligare i resurserna till kollektivtrafiken, i kombination med stora satsningar på nya vägar, är en återvändsgränd i klimatarbetet. anser att anslaget 1:10 till Rikstrafikens trafikavtal bör bibehållas nivå på . Det innebär att vi höjer anslaget i förhållande till regeringens nivå med 2009 och 2010 och 2011, vilket resulterar i en summa på . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppdraget till Rikstrafiken ska förändras så att stöd även till studiependling och arbetspendling ingår i enlighet med det riksdagsbeslut som togs . Gränsen på bör luckras upp så att varje region ska få det utbud av kollektivtrafik som är klimatsmartast och rimligt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att Rikstrafikens anslag till trafikavtal bör delas upp i olika konton beroende på vilket transportslag det avser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. innebär oljeprisökningar för Gotlandstrafiken att den totala summan för kollektivtrafiken minskar. Därför bör en uppdelning av trafikavtalet göras i stöd till flyg, Gotlandstrafiken samt båt/buss. Ökade kostnader för flyget eller Gotlandstrafiken får inte leda till att de samlade resurserna för kollektivtrafiken minskar. anser att regeringen bör göra en översyn av Rikstrafikens trafikavtal utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. är det statliga stödet till mäns flygresor 18 gånger större än till kvinnors resor med kollektivtrafiken. Rikstrafikens kostnader för genomförd resa på tåg är , att jämföra med för Rikstrafikens stöd per flygresa1. av resenärerna på tåget är kvinnor, och av resenärerna i flygtrafiken är män2. Tydligt är att regeringen ger avsevärt större bidrag till mäns klimatförstörande resor än till kvinnors klimatsmarta resor. För är det självklart att det beräknade överskottet från trängselskatten i i stället ska användas till investeringar och underhåll i regionens kollektivtrafik. Det är också självklart att regeringen i denna fråga ska följa resultatet av den folkomröstning som hölls i och anslå överskottet till kollektivtrafik i regionen. Den formella kontrollen över systemet och intäkterna måste föras ned till regional nivå. Med anledning av detta bör anslag 1:2 minskas med en summa motsvarande överskottet från trängselskattens intäkter, . Överskottet bör i stället överföras till ett nytt anslag för riktat bidrag till regionens kollektivtrafik. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Satsa på cykling och gång De investeringar i järnvägar och kollektivtrafik som föreslår syftar till att ställa om transportsystemet från att vara en klimatfara till att bli klimatsmart. Åtgärderna är en viktig del av vår strävan att minska transportsektorns klimatpåverkande utsläpp till 2020, men de kommer inte att räcka i sig själva. Det krävs även andra initiativ och styrmedel som understöder en utveckling där andelen transporter som sker med hållbara färdmedel ökar kraftigt. De två bästa sätten att förflytta sig kortare sträckor är genom att gå eller cykla. Den klimat- och miljöpåverkan som sker genom en sådan förflyttning är helt försumbar och ur hälsosynpunkt har det till och med positiva effekter. När det gäller cykling har regeringen gett i uppdrag åt att vidta åtgärder för att öka cyklingen i landet. utvecklade med anledning av detta en nationell cykelstrategi som dessvärre ännu inte har kommit till genomförande. Enligt de konkreta målen i arbete med cykelstrategin angavs att cyklingens andel av alla personresor ska öka med en tredjedel , från . Sedan fick sitt uppdrag och satte upp målet och vad har cyklingen minskat från 12 till 9procent. Under dessa år har vi alltså kommit längre ifrån målet. Med tanke på den negativa utvecklingen för cyklingen är det dock osannolikt att cykelstrategi räcker för att vända utvecklingen och nå det mål som har satts upp. Därför krävs ytterligare initiativ. En av de faktorer som har störst påverkan på cyklingen är förekomsten av gång- och cykelvägar. Huvudsakligen är detta ett kommunalt ansvar, och många kommuner har redan långt framskridna kartläggningar och projektplaner för förbättrade och nya gång- och cykelvägar. Alltför ofta hamnar dessa planer i kommunernas arkivskåp på grund av bristande finansiering när man ska prioritera. anser att staten bör ta ett större ansvar för att öka cyklingen. Staten bör därför anslå 2009 för investeringar i säkra gång- och cykelvägar i det statliga vägnätet samt ett 50-procentigt bidrag till kommunerna för att öka cyklingens andel av persontransporterna. Vi trappar sedan upp stödet successivt till 2010 och 2011. Det innebär att öronmärks under hela budgetperioden för investeringar i säkra gång- och cykelvägar. Åtgärderna kan till exempel gälla bidrag till kommuner som anlägger cykelvägar, ändrar korsningar så att det blir indragen stopplinje för bilar vid trafikljus (så kallade boxar), hastighetsdämpning , införande av så kallade stadsgator där olika transportsätt kan kombineras på ett säkert sätt med mera. Anslaget bör administreras av som en del av dess sektorsansvar. Ökningen av sektorsanslaget för detta ändamål bör finansieras genom motsvarande minskning av väginvesteringsanslaget i nationell plan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Minska statliga bidrag till klimatstörande flyg vill minska anslaget för driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Flyget är ett av de transportslag med störst klimatpåverkan. Även andra typer av miljöpåverkan är stor. Med tanke på annalkande klimatförändringar är det läge att successivt göra inrikesflyget onödigt så att all persontrafik söder om kan göras med tåg . Orter med tåg- eller bussförbindelse till eller kortare ska inte få bidrag. föreslår därför en ändring i Luftfartsstyrelsens föreskrifter för driftsstöd till icke-statliga flygplatser så att det krävs att flygplatsen ligger bort från med kollektiva färdmedel, till skillnad från dagens föreskrift , för att få statligt driftsstöd. 6 § Icke-statliga flygplatser som är belägna i regioner där alternativa kollektiva transportmöjligheter till flyget finns, och som medger en restid till på högst , ska inte vara berättigade till driftbidrag. Vi föreslår en avvecklingsplan för anslag 1:10 Driftbidrag till icke-statliga flygplatser. föreslår vi att bidraget till på utgår. har de tågförbindelser som är snabbare än till . föreslår vi ytterligare avveckling av driftstödet till ett antal flygplatser som ligger nära någon annan statlig flygplats eller har goda förbindelser med tåg till annan närliggande flygplats. Detta innebär att bidrag till , , , , och avvecklas , med ett totalt minskat anslag på 2010 och 2011. Sammantaget innebär detta att det statliga driftsstödet för icke-statliga flygplatser minskar med . Därefter avser vi göra en översyn av driftsbidrag till flygplatser i med syfte att undersöka möjligheten att samordna flygresor till ett antal större flygplatser och på så sätt koncentrera bidraget till de mest angelägna flygplatserna. Budgetpropositionen Utgiftsområde 22 Kommunikationer, s. 24, Tabell 4.2. Budgetpropositionen Utgiftsområde 22 Kommunikationer, s. 25, Tabell 4.3.