ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02So411 · 2008-09-30 00:00:00 — Rätten till personlig assistans tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans. anger att förändrad tillämpning vid prövning av rätten till personlig assistans har lett till förtvivlade människor som berövas rätten till ett gott liv. Tillämpningen har förändrats och lett till en allt stramare syn. Enligt ett internt informationsmeddelande från ska till exempel hjälp med måltider endast ges om man inte kan äta själv. Om personen klarar att inta måltiden själv har man inte heller rätt till assistans för att förbereda, tillaga eller avsluta måltiden. Följande är en direkt återgivning av beskrivning av hur verkligheten kan se ut. ådrog han sig svåra skallskador vid en trafikolycka. Han tillbringade på sjukhus. har han bott i egen lägenhet och haft personlig assistans dygnet runt. Vid en omprövning som gjordes 2005 beviljades han . fattade ett nytt beslut. Med hänvisning till ett Informationsmeddelande, IM 2007:161 från centralt, beslutar att helt dra in hans assistansersättning. Från att ha haft assistans dygnet runt, med vaken assistans och dubbel assistans beviljas nu . vet inte vad han stoppar i munnen. Han kan inte skilja en gurka från ett gem. Han skiljer inte på det som ligger i soppåsen från det som ligger på tallriken. Han stoppar det mesta i munnen. vet inte heller när det är dags att äta och han glömmer om han har ätit. Han ser inte maten om den står utanför hans synfält, som inskränkts efter skadan. Men han kan som sagt föra handen till munnen. Därför får han inget stöd i matsituationen. Utan att ta ställning till om den stramare tillämpningen vid prövning av rätten till personlig assistans är förenlig med lagstiftningens intentioner och avsikt torde det ändå framstå för de flesta att det finns ett behov av en förändrad tillämpning.
mot · GW02So412 · 2008-09-30 00:00:00 — Spelmissbruk in i socialtjänstlagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta socialtjänstlagen omfatta spelmissbrukare på så vis att de jämställs med alkohol- och narkotikamissbrukare. Beroenden och missbruk skapar ofta ångest, psykiska och ekonomiska problem. Barn, makar, vänner och föräldrar till den som missbrukar kommer i kläm. Varje person som lyckas bryta ett missbruk är en vinst för både enskilda individer och samhället i stort. En relativt ny men växande problematik handlar om spelberoende. För de flesta är spelandet lustfyllt och en krydda i vardagen, men med de ökande möjligheterna till snabbspel riskerar allt fler att hamna i ett beroende. Den tiden är förbi då vi lämnade in tipset , såg tipsextra och väntade på att eventuell vinst skulle komma med posten . spelar vi före match och får pengarna nästan direkt efteråt. Insats och vinst ligger nära varandra, vilket ökar risken för spelberoende. Snabbspel vid automater och på Internet ökar explosionsartat. Vi har ständigt möjlighet till spel runt omkring oss. Spelmissbruk är ett missbruk jämförbart med andra. Spelberoende kan på många sätt likna alkoholism och narkotikaberoende. Den som är spelberoende tänker ständigt på spel, blir rastlös eller irriterad när han eller hon försöker begränsa sitt spelande. Ofta leder spelberoende till ett liv av lögner för att dölja vidden av spelandet, och även skuldsättning och kriminalitet. Men nationella riktlinjer om missbruks- och beroendevård omfattar enbart alkohol och narkotika. Ansvar för riktlinjer för övrigt beroende ligger hos . Att ansvaret är delat trots att problematiken är snarlik gör det svårare för missbrukare som inte faller under socialtjänstlagen att få rätt till den vård som behövs för att bryta missbruksbeteendet. Samhället måste ta ett aktivare ansvar för att minska spelberoendet och öka stödet till dem som hamnat i ett spelmissbruk. Det behövs mer forskning, mer stöd för rådgivning och behandling kring spelmissbruk och spelmissbrukare. Socialtjänstlagen är samhällets yttersta skyddsnät för att garantera samtliga medborgare ett tryggt liv. Det ska gälla alla som vistas i kommunen, oavsett om de särskilt nämns i lagen, men eftersom alkohol- och narkotikamissbruk nämns särskilt finns det stor anledning att se över om även spelmissbruk och eventuellt andra missbruk borde skrivas in i socialtjänstlagen.
mot · GW02So413 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning av stödet till kvinnojourer. När fattade sitt beslut om kvinnofrid 1998 gavs en rad uppdrag åt olika myndigheter. kan vi konstatera att en del arbete har gjorts, till exempel har man inrättat ett nationellt centrum för kunskap om mäns våld mot kvinnor, NCK, vid . NCK fick av dåvarande regeringen i uppdrag att starta och driva en nationell telefonlinje för våldsutsatta kvinnor och deras närstående. Numret är ett 020-nummer och är kostnadsfritt. Telefonen är öppen dygnet runt och har fyra linjer. De som ringer är anonyma och numret syns inte på telefonräkningen. Arbetande vid telefonen sitter i en egen lokal vid i och har tystnadsplikt. Exemplen ovan är positiva och kommer att ge god effekt, men det återstår en del att förbättra för misshandlade kvinnor. Tyvärr är det så att inte alla våldsutsatta kvinnor och barn får det stöd och den hjälp det står att de ska få enligt socialtjänstlagen. Det kan skilja sig beroende på var i landet kvinnan och barnen bor. Det kan också handla om att det inte finns någon hjälp till kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor utsatta för våld eller kvinnor med missbruk utsatta för våld. Det är därför av yttersta vikt att man tar tillvara alla delar utav samhället, myndigheter, såväl som ideella organisationer som kvinnojourer, tjejjourer och brottsofferjourer. Det som tyvärr visar sig ibland är att man från myndighetshåll, kommuner med mera underskattar de ideella organisationernas kompetens och erfarenheter. Detta gör att alla delar av samhällets resurser inte tas tillvara. Det är också så att en del av de kvinnor som söker hjälp helst skulle välja en ideell organisation. En tydlig förändring uppmärksammades när det i ansökningar till länsstyrelserna för stödåtgärder och olika projekt för kvinnofrid förutsatte ett samarbete mellan kommuner och ideella organisationer, jämfört med när kommunerna numera söker själva. Det är en olycklig utveckling.
mot · GW02So414 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till handikapporganisationerna. Regering och riksdag ställer stora förväntningar på handikapporganisationerna. I Från patient till medborgare, regeringens 10-års program för handikappolitiken, betonas handikapprörelsens betydelse för att genomföra detta. Den nya om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar ställer ännu större och nya krav på handikapprörelsen. Handikapporganisationerna har viktiga erfarenheter av hur samhället fungerar för personer som har funktionsnedsättningar. De vet bristerna i rehabiliteringen, vilka hinder som finns i kollektivtrafiken och hur en bristande samordning mellan myndigheter drabbar den enskilde individen. De känner också till att ett stort antal skolor inte tar hänsyn till elever med funktionsnedsättningar och att fördomar och andra hinder leder till att personer med funktionsnedsättning inte får jobb. De centrala handikapporganisationerna är motorer i en stor ideell rörelse, som har mer än 500 000 medlemmar, där både samhällsnytta och medlemsnytta står i fokus. Handkappförbunden är viktiga aktörer när politiken ska utformas och de ingår i mer än 150 olika samrådsorgan. Mot den bakgrunden bör regeringen i statsbudgeten för klargöra hur man vill stödja handikapporganisationernas fortsatta och viktiga arbete för ett samhälle för alla.
mot · GW02So419 · 2008-09-30 00:00:00 — Behoven ska styra hälso- och sjukvården tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bra och gedigen vård och omsorg som fördelas efter behov. Ett gott samhälle kännetecknas av att det finns tillgång till hjälp och stöd när medborgarna behöver det. Den hjälpen och det stödet ska vara solidariskt finansierat och ges utifrån behov. Det är en självklarhet att den som har störst behov ska behandlas först. Det får aldrig vara plånboken som styr vilken vård man kan få. Den diskussion som förs i vårt land om privatiseringar av sjukvården är oroande, inte minst ur solidaritetsperspektivet. Vi får inte låta utvecklingen gå tillbaka till gångna tider, när den mest välbeställda fick mest. Vår svenska sjukvård är på många sätt utmärkt och fyller väl sin funktion. Men naturligtvis finns det brister som måste åtgärdas även i nuvarande system. Skillnaden i tillgänglighet för kvinnor och män är fortfarande stor, det visar undersökningar. Det finns också skillnader mellan olika landsting och regioner. Vi kan konstatera att befolkningen i vårt land blir allt äldre. Men är vi också friskare allt längre. Detta gör att hälso- och sjukvården måste förändras i takt med förändringarna hos befolkningen. Det behöver avsättas mer av våra gemensamma resurser till hälso- och sjukvården . Välfärdsfrågorna måste vara i fokus ; det är angeläget att vi skapar en modern och framtidsinriktad hälso- och sjukvård till gagn för alla medborgare. Vår framtida sjukvård ska vara solidariskt finansierad och den ska ge en bra och gedigen vård och omsorg som fördelas efter behov.
mot · GW02So420 · 2008-09-29 00:00:00 — Kunskap och forskning om anhörigvård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattning av och innehåll i anhörigvården. Medelåldern i ökar, allt fler människor lever allt längre. kan man få en känsla av i den allmänna debatten att detta skulle vara något negativt och vara ett samhällsproblem. Det måste vara en felanalys, men däremot ställer det krav på samhället och utgör en utmaning . Förklaringarna är säkert flera men en del i det är förbättrad sjukvård och omsorg. Livslängden har ökat för män, vilket innebär att allt fler lever i parförhållanden allt längre upp i åldrarna. Det har blivit allt vanligare att en anhörig vårdar sin livspartner i hemmet. Inte sällan handlar det om en svårt demenssjuk make eller maka men även om rent kroppsliga åkommor. Det är inte ovanligt att detta sker utan ekonomiskt stöd och utan stöd kompetensmässigt. Det finns inslag av avlastningsinsatser med bland annat växelvis boende mellan egen bostad och särskilt boende inom kommunen. Mörkertalet är dock stort om det verkliga antalet anhöriga som vårdar en sjuk make eller maka. Allt detta vet vi och det går att på goda grunder anta att om all anhörigvård, som sker i det tysta, skulle upphöra så skulle samhällets sjukvård och omsorg riskera att falla samman. Vad vi inte vet är hur stor omfattning anhörigvården har och hur den ser ut innehållsmässigt. Mot denna bakgrund finns det ett behov av ökad kunskap och forskning kring omfattning och innehåll i den anhörigvård som bedrivs i .
mot · GW02So433 · 2008-09-30 00:00:00 — Rätten till daglig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrade personers rätt till daglig verksamhet enligt LSS. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) gäller för dem som ingår i någon av lagens personkretsar. I den första personkretsen ingår personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd. I den andra ingår de som i vuxen ålder fått en hjärnskada, och i den tredje personkretsen ingår personer med fysiska eller psykiska funktionshinder. Enligt 5 § LSS ska lagen ge dem som ingår i personkretsarna möjlighet att leva som andra. Den ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Trots detta innehåller lagen en inbyggd orättvisa. 9 § LSS innehåller en lista på tio stödinsatser, som den enskilde har laglig rätt till. Men personer med funktionshinder, som ingår i den tredje personkretsen, har bara rätt till 9 av dessa 10 stödinsatser. De har förnekats rätten till daglig verksamhet enligt 9 § 10 LSS. Att lagen på detta sätt diskriminerar en grupp kan inte anses främja jämlikhet i levnadsvillkoren. LSS motverkar sitt eget syfte så länge som en personkrets diskrimineras jämfört med de andra. Därför bör även personer med funktionshinder få rätt till insatsen daglig verksamhet enligt LSS.
mot · GW02So437 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera uppbyggnaden av familjecentraler. Förändringar av samhället har skapat nya villkor för föräldrar och barn, vilket lett till att känslan av vilsenhet och osäkerhet ökat hos många barn. Psykosociala problem är en växande orsak till barns hälsoproblem. Barn är beroende av vuxna. En stark och god kontakt mellan barn och föräldrar är en förutsättning för att barn ska må bra, också senare i livet. Ingenting kan vara mer avgörande för barns framtid än att de ges trygghet och omvårdnad, att de fostras till harmoniska och ansvarskännande människor med livstro och tilltro till medmänniskorna. Föräldrar kan också behöva hjälp att stärka sin egen självkänsla som föräldrar och få stöd i sin föräldraroll. satsar regeringen till kommunerna för att stimulera förslag på hur föräldrastödet ska utvecklas och struktureras. Regeringen har därför beslutat att ge en särskild utredare, , i uppdrag att ta fram förslag på en nationell strategi för föräldrastöd. Detta är mycket positivt. En familjecentral är en mötesplats för barnfamiljer där det på ett och samma ställe finns tillgång till olika tjänster som har betydelse för barns och därmed deras familjers hälsa och välbefinnande. Basen i familjecentralen är mödra- och barnhälsovården. Även socialsekreterare och psykologer ska finnas vid familjecentralerna, liksom gärna verksamheter som till exempel öppen förskola, oavsett i vilken regi de bedrivs. När olika verksamheter samverkar för samma mål får familjer bättre service, och resurser kan också sparas. I folkhälsopropositionen 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik betonas att familjecentraler driver en verksamhet som är generellt hälsofrämjande, tidigt förebyggande och stödjande. En rapport från , Familjecentraler kartläggning och kunskapsöversikt, som gavs ut visar att det finns 131 familjecentraler eller familjecentralsliknande verksamheter i . Deras tillgängliga verksamhet uppskattas av föräldrar som besöker verksamheten. Till familjecentralen kan föräldrar gå med sina barn lika självklart som till förskolan eller . De får träffa andra för att få råd, tips och idéer. Det blir också enklare att be om råd innan små bekymmer hinner växa till stora problem. I flera delar av landet finns familjecentraler. Tyvärr är det ofta de första som utsätts för besparingar, vilket är kortsiktigt och i stället leder till högre kostnader på . Samverkan mellan kommuner och landsting öppnar därmed stora möjligheter till ett närmare och tryggare samarbete med och runt barnfamiljer. Staten har en strategisk roll. Genom berörda myndigheters försorg bör staten avsätta medel för att uppmuntra kommuners och landstings samverkan med familjecentraler. Frågan är av vital betydelse, inte minst ur folkhälsosynpunkt. Om inte uppväxande barn mår bra riskerar folkhälsan att bli lidande på såväl kort som lång sikt. Det är därför rimligt att initiera särskilda statliga insatser för att stimulera framväxten av familjecentraler. Det kan såväl handla om information som hjälp till kompetensutveckling för berörd personal.
mot · GW02So450 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla kommuner ska erbjuda särskilda stödgrupper för barn till missbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att socialtjänst, skola, sjukvård, missbruksvård och polis gemensamt ska samarbeta så att alla barn till kända missbrukare erbjuds plats i stödgrupp. växer 200 000 barn och ungdomar upp i hem med missbruk1. Dessa unga lever i en oerhörd utsatthet och är i stort behov av stöd för att stärka sin självkänsla, känna trygghet och få verktyg för att leva sina egna liv så bra som möjligt. Sanningen är dock den att möjligheten till hjälp är starkt beroende av var barnet bor. När 2008 frågade kommuner huruvida man erbjöd särskilda stödgrupper för barn till missbrukare svarade (192 av 261) ja. Till det bör läggas att 29 kommuner inte ens bemödade sig med att besvara frågan. Det känns beklämmande att en sådan viktig fråga nedvärderas av så pass många kommuner. Detta innebär i praktiken att ett utsatt barn i en kommun som har tillgång till stödverksamhet medan ett utsatt barn i saknar denna möjlighet. Att alla kommuner inte erbjuder stödgrupper för barn till missbrukare är mycket upprörande, men vad som kanske är än mer oroande är att enbart av alla barn till missbrukande föräldrar nås av stödgrupper. Det råder nämligen delade meningar om vems ansvar det är att nå fram till barnen, vilket gör att hjälpen inte ens når fram i kommuner där stödgrupper erbjuds. Det borde givetvis inte vara på detta vis. Barn i riskmiljöer måste uppmärksammas såväl nationellt som lokalt. Här har hela samhället ett ansvar och , skolan, sjukvården, missbruksvården och polisen måste samarbeta på ett effektivt sätt för att säkerställa att dessa barn inte ska behöva vara ensamma i sin utsatthet. För barn som befinner sig i en närstående relation till den som missbrukar krävs kunskap, verktyg och känslomässigt stöd. Vi måste säkerställa att detta stöd finns tillgängligt i alla kommuner och vi måste även se till att hjälpen når fram till de barn som behöver den.
mot · GW02So451 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att ta ett helhetsgrepp för att minska spridningen av övervikt. , , ser fetman som det största hotet mot den globala folkhälsan. I fetmans spår följer en lång rad ofta livshotande sjukdomar som försämrar livskvaliteten, ger för tidig död och som kostar samhället oerhörda summor. Regeringen har också i sin folkhälsoproposition markerat betydelsen av att på allvar ta itu med överviktsproblemen. Ändå är överviktsproblemen så stora att de lätt kan beskrivas som en tickande bomb. Allt fler drabbas av övervikt och fetma. Störst är ökningen bland unga kvinnor, arbetare och boende i glesbygd. Den enskilde utsätts för problem med sin hälsa och en ökad risk för följdsjukdomar. Störst är risken vid så kallad bukfetma, det vill säga när övervikten lokaliserat sig kring magen. Detta är vanligare bland män eftersom kvinnors övervikt ofta lägger sig kring stussen. Men även bland överviktiga och feta kvinnor är bukfetma frekvent förekommande. Förutom de risker för följdsjukdomar som övervikt och fetma innebär så förknippas det fortfarande i stor utsträckning med skuldkänslor. Övervikten kostar också samhället stora summor och leder till utanförskap när människor sjukskrivs. På motsvarande sätt har forskningen visat att en mer hälsosam livsstil inte bara betyder mycket för den enskilde utan också ger samhället betydande ekonomisk i form av ökade inkomster från arbete. Övervikt är en sjukdom och behöver behandlas som en sådan med en mängd olika metoder för att den enskilde på kort sikt ska få minskad övervikt och på minskad risk för följdsjukdomar. Det behövs en livsstilsförändring både . Fysisk aktivitet, läkemedel och kost kan samspela för att göra den enskilde friskare till gagn för både enskilda och samhället. Ett sätt att synliggöra detta är att erbjuda alla som besöker sjukvården en mätning av midjemåttet. Detta för att tydliggöra var det farliga fettet sitter. Denna relativt enkla åtgärd skulle innebära en tydlig förebyggande insats, en enkel vaccinering mot det farliga fettet. Så många är drabbade av fett runt midjan, fett som är aktivt och farligt för koppen, att det har blivit dags för insatser som på allvar tar itu med detta.
mot · GW02So476 · 2008-09-22 00:00:00 — En vårdgaranti för barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en vårdgaranti för barn. Man brukar säga att barnen är framtiden, och att det inte finns något viktigare. Därför är det viktigt att våra barn tas väl omhand, speciellt när de blir sjuka. Trots det så nås vi av allt fler larm om de växande köerna inom barnsjukvården. Det finns en tydlig vårdgaranti i , och inget i den utesluter barnen. Ändå fungerar den inte. Därför ser jag regeringens nya satsning på vårdgarantin som mycket positiv. Vad gäller barn och ungdomar så tycker jag dock att man kan gå ännu längre än vad som görs i dagens vårdgaranti. Väntetiderna för att barn ska få vård ska vara minimala, och därför krävs en särskild insats. Ett första steg mot en barnsjukvård befriad från onödig väntan är ett landstingen och politikerna erkänner dagens brister. Det andra steget är att kartlägga bristerna för barn med dagens vårdgaranti. Det tredje är att ta fram förslag om vad som är rimliga väntetider för barn. Det måste vara enkelt för barnen att nå sjukvården med korta väntetider på maximalt en månad. Det är därför angeläget att införa en särskild vårdgaranti med egna villkor. Den bör heta Barnens vårdgaranti.
mot · GW02So477 · 2008-09-26 00:00:00 — Livsstil på recept i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse till ett försökslän för arbetet med livsstil på recept. Den utbredda ohälsan i vårt land utgör ett stort folkhälsoproblem och ett lidande för de individer som är långtidssjukskrivna. Det höga ohälsotalet utgör också en stor belastning på den svenska ekonomin. Den svenska sjukvården har av tradition haft fokus på att behandla sjukdomar när de uppstått. Däremot får förebyggande hälsoarbete inte tillräcklig uppmärksamhet, trots att det är känt att många av de sjukdomar vi har skapas av vår livsstil övervikt, utmattningssyndrom och andra kroniskt stressrelaterade tillstånd, för att bara nämna några. Alternativ till vanlig sjukvård för att möta denna problematik har då till exempel inneburit att läkare på försök förskrivit fysisk aktivitet på recept, istället för att enbart ordinera mediciner. Enligt kliniska erfarenheter har det fallit väl ut, och ofta lett till förbättring av hälsan med minskat behov av sjukskrivning för enskilda patienter. Få saker är svårare än att i praktiken lyckas ändra en osund livsstil, även om vi alla, inte minst de som drabbas, är väl medvetna om detta. Framgång med detta kan emellertid leda till exempelvis minskat behov av läkemedel och sjukskrivning för enskilda patienter. Därför är det att vi inför ett försök med livsstil på recept på försök i . Att välja är självklart både för att vi har ett aktivt arbete med fysisk aktivitet på recept och att vi har kommit långt i att lägga in förebyggande arbete som en del i ersättningsmodellen till primärvården Vårdval . Här kan man utveckla ett koncept tillsammans med som kan underlätta förändringar av livsstil till det bättre för alla och som sedan kan användas i hela .
mot · GW02So478 · 2008-09-26 00:00:00 — Bättre hälsa för människor med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre hälsa för människor med funktionshinder. Många människor lever med någon form av funktionsnedsättning, till exempel rörelsehinder, psykiska funktionsnedsättningar, nedsatt hörsel och syn. Man beräknar att cirka en femtedel av befolkningen i åldern eller närmare 1,5 miljoner människor ingår i denna grupp. vet vi att det i många fall finns ett samband mellan ohälsa och en funktionsnedsättning. Dålig hälsa är mer än tio gånger vanligare bland människor med funktionshinder än i övriga befolkningen visar en studie från . Men det är möjligt att påverka en stor del av detta genom ett aktivt folkhälsoarbete lokalt och regionalt. Det är bra att regeringen har avsatt nya pengar till folkhälsan och inte minst till samverkan med ideella organisationer som kan göra stora insatser inom detta område. Men det behövs ytterligare fokus runt om i landet på just gruppen med funktionshinder för att förbättra hälsan för alla. Därför bör regeringen se över möjligheten att ge stöd på olika sätt till ett förebyggande arbete för människor med funktionshinder där mat, motion, mental hälsa och kultur kan göra stor skillnad.