mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Grön framtidsbudget kvar! Läget i världsekonomin försämras just nu snabbt. Den amerikanska bolånebubblan har växt till en fullskalig finansiell kris. Flera stora amerikanska banker har gått omkull. Effekterna på den reala ekonomin syns tydligt. Även påverkas högst påtagligt. Räntekostnaderna stiger och hushållens förmögenhetsställning försämras. Konjunkturbarometern pekar på att hushållens syn på ekonomin är betydligt dystrare än normalt. Makroindex som sammanfattar hushållens syn på det ekonomiska läget i ligger på en nivå långt under det historiska snittet. Även arbetsmarknaden försvagas påtagligt. Sysselsättningen förväntas sjunka och arbetslösheten stiga. Antalet lediga platser anmälda till Arbetsförmedlingen minskar, antalet ungdomsarbetslösa har stigit under och då den normalt brukar sjunka. Antalet varsel stiger. Exakt hur den finansiella krisen kommer att påverka är det ingen som kan veta. Risken är stor för en kraftig konjunkturnedgång. Under omständigheterna står dock väl rustat. Den låga statsskulden gör att räntekostnaderna för staten är låga. På grund av ett högt sparande finns stora möjligheter att klara en försämring av det offentliga saldot, vilket kan bli resultatet av stigande kostnader för arbetslöshet och lägre skatteintäkter. de gröna föreslår i årets budgetmotion flera åtgärder som syftar till att stärka konkurrenskraft och möta konjunkturnedgången. Bland annat presenteras ett omfattande paket med yrkesutbildningar som syftar till att öka företagens tillgång på arbetskraft som det skapas nya chanser för stora grupper att komma in på arbetsmarknaden. När konjunkturen viker är det lätt att tappa fokus på de långsiktiga problem vi står inför. Klimatförändringen är den, utan jämförelse, största utmaning och världen just nu möter. I årets budgetmotion föreslår vi omfattande insatser för att minska utsläpp av växthusgaser. Med politik minskar oljeberoende snabbt, vilket stärker vår ekonomiska ställning och gör oss mindre sårbara för globala konjunktursvängningar. De investeringar i järnväg och energieffektivisering av bostäder vi föreslår skapar nya arbetstillfällen. Satsningar på ny energiteknik och miljöteknik skapar möjlighet för nya företag att växa fram. Det är vår övertygelse att det går att förena ekonomisk utveckling och skapandet av nya jobb och företag med att ställa om samhället i hållbar riktning. I budgetmotion presenteras en ny satsning för att nå miljömålen. Vi tar till skillnad från regeringen rekommendationer på allvar. Ska vi klara miljömålen behövs omfattande insatser och det är bråttom. Fungerande ekosystem och bibehållen biologisk mångfald är också avgörande för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Vi presenterar reformer av våra trygghetssystem som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre och att färre personer hamnar utanför. Regeringen har genom sin skatte- och otrygghetspolitik skapat klyftor i . Många människor har farit illa. Vår ambition är att skapa förutsättningar för alla människor att delta på arbetsmarknaden och bidra till samhället utan att för den skull straffa de som är sjuka och arbetslösa. Införande av barntid skapar bättre möjlighet för småbarnsföräldrar att kombinera föräldraskap och arbete. Med budgetförslag minskar klyftorna i och solidariteten ökar. Diskriminering och ojämställdhet utgör en stor kostnad för samhället. Vi presenterar därför omfattande satsningar för att motverka diskriminering, vilket också gör att det skapas större möjligheter för fler människor att delta på arbetsmarknaden. Ett jämställdhetsperspektiv genomsyrar vår politik. De förändringar vi föreslår kring skatter, socialförsäkringar liksom miljö- och klimatpolitiken leder till ökad rättvisa mellan män och kvinnor. Skolan är grundläggande i ett samhälle som växer och utvecklas. I årets budgetmotion görs en stor satsning på att höja kvaliteten i skolan. Vi skapar utrymme för pedagogisk utveckling, fortbildning av lärare och större möjligheter till modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmål. En avgörande fråga för ekonomisk utveckling, välstånd och fungerande arbetsmarknad är en god folkhälsa. föreslår flera satsningar för bättre folkhälsa, liksom satsningar för att förebygga mäns våld mot kvinnor. Flera åtgärder föreslås i arbetet med att minska den onödiga och felaktiga läkemedelsanvändningen. Ett förebyggande förhållningssätt är grunden för de satsningar vi föreslår. har råd med solidaritet. Vi är ett rikt land med stor miljöskuld till den fattigare delen av världen. presenterar därför stora satsningar på miljö- och klimatbistånd. höjer vi biståndsramen jämfört med regeringen. Vi menar att bistånd i huvudsak inte bör användas för att finansiera flyktingmottagande. Den borgerliga regeringen har haft på sig att förbättra . Vi ser inte att de lyckats. Vi förbereder nu en politik som leder framåt, en politik som ger människor hopp och framtidstro. menar att vi har allt att vinna på en politik som blickar in och som bygger på människors skaparkraft och vilja till förändring. I årets budgetmotion lägger vi grunden för ett modernare alternativ i svensk politik. 4.2Den offentliga sektorns ekonomi8 4.6Fördjupning: Ekonomisk tillväxt och koldioxidutsläpp14 5.2Utanförskapet och trixandet med arbetsmarknadsstatistiken20 5.9Hanteringen av klimat- och miljöpolitiken24 6Minskade klyftor och ökad trygghet24 6.1Otrygghet är regeringens väg25 7.1En av samhällets största utmaningar28 9Utbildning, jobb och företagande43 9.1Utbildning och jobb en investering för framtiden43 10Högre kvalitet i skolan51 12Lika rätt och jämställdhet57 13Ett solidariskt i världen62 17Utgiftstak, utgiftsramar och finansiellt sparande66 17.3Den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna67 18.1Inledning en radikal skattepolitik68 18.4Klimat-, energi- och miljöskatter71 19Utgifter fördelade på utgiftsområde78 19.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse80 19.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning80 19.4Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap81 19.5Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd82 19.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg83 19.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp84 19.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom84 19.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn85 19.11Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet85 19.12Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv86 19.14Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning87 19.15Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid88 19.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik89 19.17Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård90 19.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar92 19.22Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner93 beslutar att godkänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 1007miljarder , 1036miljarder och 1067miljarder . godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskade klyftor och ökad trygghet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimat- och energiomställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en aktiv miljöpolitik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning, jobb och företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre kvalitet i skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mer tid för barn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika rätt och jämställdhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett solidariskt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturpolitiken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälso- och sjukvård.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om folkhälsopolitiken.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flygskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kilometerskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registreringsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt moms på ekologiska livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidskatt på torv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av skatterna. 1 Yrkande 8 hänvisat till MJU. 2 Yrkande 10 hänvisat till UbU. 3 Yrkandena 11 och 17 hänvisade till SfU. 4 Yrkande 14 hänvisat till KrU. 5 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till SoU. av kraftig global tillväxt mattas konjunkturen av. BNP-tillväxten förväntas minska globalt från att ha legat till . Framför allt drivs nedgången av hushållen i . Ökade energikostnader urholkar hushållens köpkraft och fallande fastighetspriser minskar hushållens ekonomiska ställning och gör att sparandet ökar. I huvudsak beror dämpningen på den finansiella bubblan som spruckit och som inleddes med bolånekrisen i som sedan spreds över världen. Detta i kombination med globalt mycket högt resursutnyttjande som drivit upp energi/oljepriserna och matpriserna driver konjunkturnedgången. är kraftigt beroende av den internationella konjunkturen. De flesta prognoser pekar på att har framför sig med en avmattning i konjunkturen. De flesta prognosmakare har skrivit ned sina prognoser . Framför allt förväntas 2009 bli med relativt sett låg tillväxt på (RB 0,8, KI 1,4 Nordea 1,0). Regeringen räknar med en tillväxt 2009 på och reviderar därmed ned sin prognos . Även i drivs nedgången i huvudsak av hushållens lägre konsumtion och högre sparande. konjunkturbarometer pekar på att hushållens syn på ekonomin är betydligt dystrare än normalt. Makroindex som sammanfattar hushållens syn på det ekonomiska läget i ligger på en nivå långt under det historiska snittet1. Även arbetsmarknaden förväntas försvagas efter att ha varit mycket stark . Sysselsättningen faller något enligt flera prognoser. prognos är medan till exempel prognos är . Regeringen räknar med oförändrad sysselsättning 2009 och en liten tillbakagång 2010. Även arbetslösheten ökar och , enligt regeringens prognos . Andra prognoser pekar på en större nedgång på . Framför allt är det i industrin som arbetsmarknaden försämras. Lägre investeringar i bostäder och något sämre exportutveckling gör att sysselsättningen där minskar. Till en del förklaras detta av den låga produktivitetsutveckling som har ökat företagens kostnad per producerad enhet och som driver på för rationaliseringar av produktionen. I offentlig sektor förväntas sysselsättningen öka något. Fallande sysselsättning och stigande arbetslöshet gör att statens finanser försvagas. Inflationen mätt som konsumentprisindex har stigit kraftigt i så väl som resten av världen. Mätt som KPI var inflationen . Med nya mått KPIF som är rensat från prisökningseffekter till följd av ökade räntekostnader hade inflationen ökat från till . har höjt styrräntan kontinuerligt . Den senaste höjningen gjordes den 4/9 och förmodligen kommer nästa räntebeslut att innebära en sänkning. Reporäntan är nu . justerade också ned sin prognos för inflationen från tidigare och från . Nedrevideringen av inflationsprognosen beror framför allt på fallande energipriser och lägre efterfrågan/sämre arbetsmarknadsutsikter. Regeringen räknar med en betydligt snabbare nedgång med en inflation (mätt som KPI) på 2010. 4.2Den offentliga sektorns ekonomi På grund av sämre konjunkturutveckling revideras den offentliga sektorns överskott ned. () reviderar ned sin prognos med 15 miljarder och med nästan 30 miljarder . Framför allt är det konjunkturavmattningen och därmed lägre skatteintäkter (moms, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt) som gör att överskottet revideras ned. Trots detta är statens ekonomi fortsatt stark. Överskotten ligger långt över den lagstiftade målsatta nivån på av BNP. ESV:s prognos (som inte inkluderar några effekter av eventuella ofinansierade förslag i budgetpropositionen ) visar på ett finansiellt sparande på 2009, 2011. Regeringen föreslår ofinansierade utgifter och skattesänkningar på av BNP (motsvarande 32 miljarder) . Budgetlagen föreskriver ett finansiellt sparande i offentlig sektor på av BNP över en konjunkturcykel. har överskotten varit större än så. har gjort bedömningen att det inte funnits någon möjlighet att kraftigt minska överskottet på grund av det mycket höga resursutnyttjandet i ekonomin. Hade staten ökat utgifterna eller sänkt skatterna mer än vad som gjordes hade enbart inflationen ökat då det inte fanns ledig kapacitet i ekonomin att använda. är läget emellertid annorlunda. Efterfrågan minskar och sysselsättningen faller. Arbetslösheten förväntas öka. Detta gör att det finns utrymme för en mer expansiv finanspolitik. Regeringens förslag i budgetpropositionen innebär ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar på av BNP. liksom andra prognosmakare (till exempel ) har gjort liknande bedömningar vad det gäller utrymmet för en mer expansiv finanspolitik. delar denna analys. 4.3.1Långsiktiga problem med brist på arbetskraft Arbetsförmedlingen har analyserat det långsiktiga behovet av arbetskraft i och konstaterar att det finns ett strukturellt underskott på utbildande personer (som alltså inte bara beror av högkonjunkturen). Framför allt gäller detta inom industri-, transport-, bygg-, anläggnings- och vårdyrken. Det långsiktiga strukturella underskottet på utbildade personer finns både på gymnasie- och högskolenivå. Arbetsförmedlingen bedömer till exempel att det kommer att bli stor brist på ingenjörer och arbetskraft med teknikutbildning och att det på grund av pensionsavgångar kommer att bli stor brist på högskoleutbildad vårdpersonal2. 4.3.2På kort sikt störst problem för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden Enligt analyser från arbetsförmedlingen är det av arbetskraften (ca 100000 personer) som har särskilt svårt att finna arbete. Gruppen har enligt Arbetsförmedlingen gynnats i mycket mindre omfattning av högkonjunkturen i jämförelse med andra grupper. Den försvagning av arbetsmarknaden som sker kommer att drabba denna grupp hårdare än andra grupper. Dels för att deras förankring på arbetsmarknaden generellt är sämre, dels för att rationaliseringar kommer att genomföras inom företagen. Detta tillsammans med demografiska förändringar i form av hög invandring 2006 och 2007 (med tillhörande högre arbetslöshet bland utlandsfödda) gör att gruppen som har särskilt svårt att finna arbete prognostiseras öka med 40000 till 50000 personer de närmsta åren3. Arbetslösheten prognostiseras öka med och sysselsättningen beräknas falla något. Blir konjunkturförsvagningenst större ökar arbetslösheten och sysselsättningen faller ytterligare. 4.3.3På kort sikt behov av utbildning och omvärlden går in i ett läge med betydligt lägre tillväxt, sjunkande sysselsättning och ökande arbetslöshet. De som står längst ifrån arbetsmarknaden4 och har sämst förankring på arbetsmarknaden kommer att drabbas hårdast. För att skapa större möjligheter för dessa personer att komma in på arbetsmarknaden när konjunkturen vänder uppåt igen behövs kvalitativa utbildningsinsatser. På står samhället inför stora utmaningar. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat- och miljöproblem och därmed trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framförallt spårbunden trafik, renovering och energieffektivisering inom bostadssektorn, utbyggnaden av förnybar energi och utvecklingen av ny miljöteknik är nödvändiga. Sammantaget ställer det här stora krav på samhället vad det gäller utbildning och kompetensutveckling. skapar det möjlighet att utveckla och svenska företag, och förutsättningarna för ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och nya jobb förbättras. På beror den ekonomiska utvecklingen på faktorer som tillgången på utbildad arbetskraft, befolkningens hälsa, infrastruktur, tillgången till ny ren energi, ekosystemtjänster och biologisk mångfald. Förutom detta behövs politiska institutioner som klarar att hantera komplexa problem och som har en beredskap att hantera de stora utmaningar som samhället står inför. grundläggande syn på samhället och naturens tjänster och resurser bildar också grunden för vår syn på den ekonomiska politiken. Naturen tillsammans med människan skapar de resurser som vi har att tillgå för ekonomisk verksamhet. Förbrukar vi mer resurser än vad som nybildas kommer ofrånkomligen våra egna möjligheter till ekonomisk utveckling att begränsas. Om produktionen och det reala kapitalet ökar på bekostnad av det kapital som våra naturresurser och ekosystem erbjuder, är vi inne på en väg som inte är hållbar och därmed inte är förenlig med ekonomisk utveckling (se också fördjupningsruta om ekonomisk tillväxt och BNP). utvärdering av de svenska miljömålen, IPCC:s vetenskapliga utvärdering av klimatforskningen, Sterns beräkningar av kostnaderna för att inte lösa klimatfrågan och FN Millennium Ecosystem Assessment över tillståndet hos våra ekosystem är några i raden av stora omfattande utredningar som tydligt belägger att vi lever över våra tillgångar på ett icke hållbart sätt som inte är förenligt med en sund ekonomisk utveckling. En framåtblickande ekonomisk politik måste ha som sin grund dessa långsiktigt viktiga resurser och att de utvecklas på ett bra sätt. Vi menar att regeringen inte ger uttryck för ett långsiktigt förhållningssätt. Tvärtom har många av de politiska reformer som regeringen genomfört haft karaktären av quick fix där man har försökt lösa stora strukturella problem genom små förändringar av skatter och avgiftsnivåer. Vi menar att regeringen fortfarande i grunden är blind för de utmaningar som samhället står inför och vars kärna fångas av hållbar utveckling. Den bristande bostadsbubblan i har utvecklats till en fullskalig finansiell kris som troligen kommer att få omfattande påverkan på den globala ekonomin. Krisen inleddes i då priset på övervärderade fastigheter började sjunka. En långvarig period med relativt stabil makroekonomisk utveckling och låga styrräntor hade gjort att riskpremierna var väldigt låga (riskpremien är den del av kostnaden för ett lån som motsvarar den risk långivaren utsätter sig för i och med att betalningen av ett lån kanske inte realiseras). De låga styrräntorna berodde i sin tur på stora bytesbalansunderskott mot resten av världen genom vilket och hela västvärlden importerade låg inflation från . De låga riskpremierna kombinerat med en politisk vilja att fler människor skulle ha råd att köpa sitt eget hus drev fram nya typer av bostadslån (de s.k. subprime-lånen). Lånen var konstruerade så att räntan var mycket låg för att sedan stiga kraftigt. Den tänkta värdestegringen på fastigheten som både långivare och låntagare räknade med skulle kompensera för de högre räntekostnaderna. När värdestegringen uteblev och fler och fler husköpare inte hade råd med sina räntekostnader och var tvungna att lämna över sina hus och lån till banken föll fastighetsmarknaden. Att bankerna kunde låna ut pengar till hushåll som egentligen inte hade råd med dessa lån berodde i sin tur på att lånen kunde säljas vidare i form av nya finansiella instrument. När de underliggande tillgångarna i dessa finansiella instrument, det vill säga värdet på fastigheterna, sjönk, sjönk också värdet på de finansiella instrumenten. Många bedömare trodde i början av bolånebubblan att effekterna skulle stanna inom , men på grund av de nya finansiella instrumenten som uppenbarligen var felvärderade har krisen spridit sig. Eftersom ingen i början visste vem som satt på de verkliga förlusterna spred sig en oro i det finansiella systemet, och utlåningen mellan bankerna försvårades och räntekostnaderna steg. Få aktörer ville ställa ut långa lån eftersom de inte visste om deras motpart kanske hade tillgångar som egentligen inte hade något värde. Även bostadsmarknaden i flera europeiska länder började falla, vilket ökade på oron. är det ingen som vet exakt i vilken omfattning finanskrisen kommer att påverka den reala ekonomin. Klart är emellertid att hushållens konsumtion stramas åt genom högre räntor, fallande tillgångspriser och en djup oro över den ekonomiska utvecklingen. Förhoppningsvis kommer den krisplan som nu antagit att kunna stabilisera läget på finansmarknaderna, men de underliggande problemen i , med allt för stor offentlig skuld, kommer att innebära omfattande påverkan på den globala ekonomin även framöver. har redan drabbats av finanskrisen. Än så länge visar våra banker dock på små förluster. Deras finansiella ställning är relativt stark, och det finns inget som pekar på en större bankkris i . Däremot påverkas vi indirekt genom att bankerna får svårare och svårare att få långfristiga lån på marknaden. Detta driver upp räntekostnaderna, vilket påverkar både hushåll och företag. Ovanpå detta finns en underliggande konjunkturnedgång med fallande efterfrågan, lägre resursutnyttjande och en svagare arbetsmarknad. och även Riksgälden har intervenerat i marknaden för att underlätta upplåning hos de svenska bankerna. Riksgälden har auktionerat ut statsskuldväxlar och köpt bostadsobligationer. har gjort klart att om någon svensk bank ser ut att inte klara sin likviditet kommer man att erbjuda lån. 4.5.1Lärdomar så här långt Det klubbade räddningspaketet i kommer troligen att lösa några av de kortsiktiga problemen på de finansiella marknaderna. På lång sikt har dock fortsatt stora problem. Dels lider landet av stora bytesbalansunderskott och en snabbt växande statsskuld som inte är långsiktigt hållbart. Dels kommer räddningspaketet att leda till politiska spänningar. Även om insatserna var nödvändiga för att rädda landet från en mycket djup lågkonjunktur upplever många amerikaner det som orättvist att staten nu löser ut delar av finansmarknadens aktörer som vanliga människor fått gå från hus och hem. Efterfrågan på fler regleringar kommer troligtvis att öka i , och förhoppningsvis kommer delar av de problem man haft tidigare med alltför frikostig långivning att kunna lösas. Efterdyningarna av krisen kommer dock att bli långvariga. På lång sikt måste det finnas en balans i den offentliga ekonomin. Den ökade skulduppbyggnaden i (både privat och offentlig skuldsättning) är en viktig del av den nuvarande krisen. De striktare regelverk som och har när det gäller den offentliga sektorns ekonomi gör oss mindre sårbara, och det är rimligt att även inför liknande striktare regelverk. Nuvarande interventioner med förstatligande av banker och intervention på penning- och finansmarknader av riksbanker visar att staten är den yttersta garanten för betalningssystem och finansiella marknader men det finns behov av bättre beredskap för finansiella kriser. Bankkrisen i och erfarenheterna från det pågående räddningsarbetet visar att det behövs bra beredskap för att lösa problem med till exempel banker som hotas av konkurs. Vi menar att det finns behov av att se över dessa regler framför allt vad det gäller hur kostnaderna i samhället ska fördelas. Den nuvarande finanskrisen visar på att globaliseringen kopplat oss allt närmare varandra och att det blir allt viktigare med internationellt samarbete.