mot · GW02So564 · 2008-10-07 00:00:00 — Abortvård ur ett kvinnoperspektiv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en vetenskaplig uppföljning av abortvården ur ett kvinnoperspektiv. Kön och social position är två faktorer som är avgörande för ohälsans ojämlika fördelning i samhället. har larmrapporterna om att kvinnor har sämre hälsa än män och att det är stora skillnader i vården av kvinnor och män avlöst varandra. var nästan dubbelt så många kvinnor som män sjukskrivna. Av antalet registrerade försäkrade var av männen, men så mycket som 3,6procent av kvinnorna, sjukskrivna. ses mäns hälsa som norm inom stora delar av vården och kvinnors hälsoproblem förtigs eller nedvärderas. Sjukdomsdiagnoser och hälsorisker är definierade utifrån männen. Kvinnor har oftare än män symtom med lägre status som ångest, sömnlöshet, huvudvärk och trötthet. Många diagnoser som i första hand drabbar kvinnor har en relativt undanskymd plats inom forskning och utvecklingsarbete. Ett område som nästan uteslutande rör kvinnors fysiska och psykiska hälsa är den verksamhet inom sjukvården som rör abort. Trots att ca 35 000 kvinnor i genomgår abort, och trots att mer än 1 miljon aborter utförts sedan lagen om fri abort infördes, finns mycket lite forskning på området. Inte minst gäller detta konsekvenserna av abort i hälsohänseende. Ett exempel på hur förbättringar inom kvinnohälsan motarbetats är när den tidigare regeringen fattade beslut om att aborter inte fullt ut ska ingå i patientregistret. Diagnos, vårdenhet, ålder, åtgärd, tidpunkt samt planerad vård ingår visserligen, men däremot inte det i forskningssyfte så viktiga födelseåret. Antalet abortiva ingrepp uppgår till närmare 35 000 . Detta gör aborten till ett av de vanligast förekommande ingreppen inom kvinnohälsovården och kan jämföras med exempelvis antalet förlossningar (ungefär 90 000 ) och nya fall av bröstcancer (ungefär 5 000 ). Vad hade det inneburit för forskningen inom dessa båda områden om personnumret inte funnits med i patientregistret? har det kommit allt fler oroväckande rapporter om missförhållanden i den svenska abortsituationen. Trots att allt fler rapporter beskriver att en viss andel av kvinnorna som genomgår medicinsk abort känner mycket stor smärta i samband med medicinsk abort, verkar inte somliga landsting vilja tydliggöra detta för unga kvinnor. En enkätundersökning visade att av de kvinnor som genomgått medicinsk abort upplevde smärtan som outhärdlig eller nästan outhärdlig. Ändå finns det inget landsting som på sin hemsida informerar abortsökande om detta. uppmärksammades det att den press många kvinnor upplever i samband med en abort medvetet hade osynliggjorts. I rapporter, tv-program och i tidningsintervjuer vittnar unga tjejer om sin besvikelse över att känna sig övertalade att välja abort och tvingas argumentera för sitt val att föda sitt barn. Flera tidningsartiklar, en svensk litteraturstudie och en stor undersökning av den finska motsvarigheten till har visat att känslan av chock, antingen när kvinnan fick veta att hon var oplanerat gravid eller skuldkänslor efter aborten, till och med orsakat att kvinnor övervägt eller till och med försökt begå självmord. Det är nu högst angeläget att ytterligare forskning kan komma till stånd inom området abortvård. Mot bakgrund av detta bör personnummer ingå vid rapporteringen av legal abort till patientregistret. är säkra och inom läkarkåren har man ett mycket stort förtroende för registren. Att man hos med sin tuffa registermiljö skulle registrera personnummer vid aborter kan därför inte uppfattas som något hot mot enskilda kvinnors integritet. Tvärtom finns det mycket att vinna på att ge möjligheter till forskning, exempelvis om hur man kan rikta förebyggande insatser till grupper av kvinnor. Det finns en mängd saker som forskningen aldrig kommer att kunna ta reda på utan ett stort material där man har med personnummer. Genom att personnummer inte följer med diagnosen kan inga framtida komplikationer någonsin sättas i samband med just aborten, vilket måste ses som ytterst allvarligt ur kvinnohälsoperspektiv.