mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Då många förmånsbilister har en marginalskatt på innebär det att de upplever att de i praktiken bara betalar av drivmedelspriset. För att rätta till detta bör drivmedelsförmån i stället värderas till två gånger bränslepriset. Förslaget är i princip budgetneutralt. Vidare föreslår vi att förmån av fri parkering för förmånsbil inte bör anses ingå i bilförmånen utan beskattas separat i likhet med parkeringsförmån för egen bil. På så sätt blir den styrande effekten tydligare i områden där parkeringsplatser är en bristvara och kan väntas få fler att ställa bilen och resa på annat sätt. Förslaget är i princip budgetneutralt. 18.4.7Nedsatt förmånsskatt för cyklar Om fri cykel erhålls av arbetsgivaren utgår skatt på värdet av cykeln genom inkomstskatt och arbetsgivaravgift betalas på förmånsvärdet. Vi föreslår att arbetsgivaren ska kunna erbjuda fri cykel till ett värde av maximalt (inklusive service) utan att betala skatt på detta värde. Syftet med nedsättningen är att stimulera ökat cyklande vilket, både leder till lägre klimatutsläpp och bättre folkhälsa. Reformen beräknas minska skatteintäkterna för offentlig sektor med . föreslår att intäkterna från trängselskatten i används för förbättringar i kollektivtrafiken. Vidare föreslår vi att även Essingeleden beläggs med trängselskatt. Essingeleden är den mest störningskänsliga delen av vägnätet i . Avgiftsbefrielsen för innebär en tendens till att trafik flyttas över dit. Den redan avsevärda trängseln där ökar därmed, vilket leder till stora störningar i andra delar av vägnätet. Om undantaget för skulle tas bort skulle incitamenten att verkligen minska bilresorna och inte bara flytta dem öka. Detta skulle dessutom ge ytterligare intäkter som direkt kan slussas över till för satsningar på kollektivtrafiken. Förslaget påverkar inte statens saldo. har tyngsta och mest bränsleslukande bilpark. I en nyligen presenterad rapport från konstateras också att , som inte har någon registreringsavgift på bilar, har fler bilar per invånare än de övriga länderna. har också de högsta utsläppen från nya bilar. I , och har utsläppen sänkts efter att en differentierad registreringsavgift införts56. För att öka bränsleeffektiviteten i bilparken föreslår vi att en koldioxidrelaterad registreringsskatt införs. Registreringsskatten bör baseras på såväl koldioxidutsläpp som förbränningsmotoreffekt och beräknas som: /g CO2 utöver /km (/km för diesel) + /kW utöver 130 kW (95 kW för diesel). Skatten bör utgå med maximalt per fordon. Skatten beräknas öka statens skatteintäkter med . Förslaget måste utredas vidare, och vi begär att regeringen återkommer med lagförslag som kan träda ikraft . 18.4.10Koldioxidskatten i den handlande sektorn Regeringen har föreslagit att koldioxidskatten i den handlande sektorn sänks i två steg. har tidigare motsatt sig en sänkning av koldioxidskatten i den handlande sektorn. Vi står tills vidare kvar vid detta ställningstagande. Så länge utsläppshandelssystemet inte fungerar tillfredsställande anser vi att skatten kan vara kvar. När utsläppstaken sänks och utsläppsrätterna börjar auktioneras ut finns möjlighet att ompröva detta ställningstagande. 18.4.11Höjd effektskatt på kärnkraft samt höjd fastighetsskatt för vattenkraftsanläggningar Handeln med utsläppsrätter pressar upp priset på el, vilket skapar stora vinster för producenter av elkraft som inte behöver några utsläppsrätter (kärnkraft och vattenkraft) och vars kostnader inte stiger. Av den här anledningen föreslår vi att effektskatten på kärnkraft höjs samt att fastighetsskatten på vattenkraft höjs. 18.4.12Skatt på fluorerade växthusgaser föreslår att en miljöskatt för fluorerade växthusgaser införs. Skattesatsen bör sättas på samma nivå som koldioxidskatten för den industri som ej omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regeringen uppmärksammar i budgetpropositionen behovet av en skatt på fluorerade växthusgaser och föreslår att en utredning tillsätts. Vi stödjer detta förslag som ligger i linje med vad tidigare begärt. 18.4.13Sänkt moms på ekologiska livsmedel Regering och riksdag har uttalat att hållbar utveckling är ett övergripande värde som på alla områden ska främjas och fördjupas. Sänkt moms på ekologiskt producerad mat skulle stimulera till ökad konsumtion av livsmedel från certifierad produktion och förbättra förutsättningarna för att nå miljömålen. är detta dock inte möjligt enligt EU:s momsdirektiv, men frågan om lågmoms är under diskussion i EU. och har i ett gemensamt brev till föreslagit att EU ska tillåta lägre moms på ekologiska livsmedel. Detta initiativ bör stödja. begär därför att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder på EU-nivå och återkommer med lagförslag på en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerad mat från . Då detta kräver en ändring av EU:s momsdirektiv kan lagen tidigast träda i kraft . har Systembolagets försäljning av cider och blanddrycker så kallad alkoläsk ökat med . För att dämpa denna utveckling föreslår vi en ny skatt på alkoläsk. Tilläggsskatten bör till en början sättas till per liter konsumtionsfärdig dryck och därefter utvärderas för att se om detta ger önskad effekt. I övrigt bör utformningen följa den promemoria tagit fram om alkoläsk. I denna ingår också att intäkterna, för att tilläggsskatten ska vara förenlig med EU-regler, ska användas till alkoholförebyggande åtgärder. 18.5.2Behov av översyn av skatterna mål för skattepolitiken är att de skatter som behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska tas in på ett rättvist och rättssäkert sätt, där skatten beräknas utifrån bärkraft och på ett sätt som så långt som möjligt undviker oönskade snedvridningar av ekonomin. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor ska samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras, för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och svårt att fuska med. Vi menar att flera av regeringens genomförda skatteförändringar varit dåliga. Regeringens skattepolitik har inneburit större skattesänkningar i kronor för dem med höga inkomster som de i större utsträckning finansierats av de med relativt låga inkomster. Den tiondel av befolkningen med de högsta inkomsterna får närmare en femtedel av jobbskatteavdraget och en fjärdedel av skattesänkningen från den reformerade fastighetsbeskattningen. Dessutom har män i större utsträckning än kvinnor fått del av skattesänkningarna. Jobbskatteavdraget förändrar också skatteuttaget på olika typer av förvärvsinkomster. Pensionärer liksom långtidssjuka blir relativt sett fattigare än de som arbetar. Regeringen har också genomfört flera riktade förändringar av arbetsgivaravgifterna och de sociala avgifterna. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för vissa åldersgrupper skapar stora konkurrensproblem och tröskeleffekter. Vi menar att flera av regeringens förändringar skapat omotiverade undantag som minskar likformigheten och ökar krånglet i skattesystemet. På grund av att regeringens skattepolitik inte har varit förenlig med vad vi menar är en sund skattepolitik anser vi att det finns behov av en större översyn av skattesystemet. Delar som behöver finnas med i en sådan översyn är bland annat fastighetsskatten och kapitalbeskattningen, inkomstbeskattningen av olika typer av arbetsinkomst, miljö- och klimatskatter samt energiskatter. Vi föreslår att en bred parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att ta fram underlag för en sådan skatteöversyn. Beräkningar av skattintäkter till följd av budgetförslag (avvikelse mot regeringen, miljarder kronor) Avskaffad skattereduktion för hushållsnära tjänster Reformerad skattereduktion för arbetsinkomst Nej till höjning av skiktgränsen Nedsatt arbetsgivaravgift för småföretag Nedsatt arbetsgivaravgift för enmansföretag Höjda arbetsgivaravgifter för 1825-åringar Koldioxidskatt i den handlande sektorn Effektskatt på kärnkraft + höjd fastighetsskatt på vattenkraft Höjd koldioxidskatt med 2009, 2010, 2011 Höjd koldioxidskatt industrin samt jordbruk och skogsbruk från till av hushållens nivå Full koldioxidskatt på torv Höjd skatt på alkoläsk Skatt på fluorerade växthusgaser Sänkt moms ekologiska livsmedel Summa, offentliga sektorns skatteintäkter 19Utgifter fördelade på utgiftsområde budgetförslag innebär ökade utgifter om 2009 som sedan stiger till drygt 32 miljarder . Våra förslag till utgiftsramar presenteras i tabell 10 nedan. Tabellen är uttryckt som avvikelser mot regeringens förslag. Förslag till utgiftsramar uttryckta som avvikelser mot regeringens förslag i Utgiftsramar, mp-förslag (avvikelse mot regeringen i ) Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Nedan följer förslag på anslagsförändringar på respektive utgiftsområde. Även på anslagsnivån är utgifterna presenterade som avvikelser mot regeringens förslag i . Många av regeringens utgiftsförslag säger vi ja till. Vi välkomnar satsningarna på rättsväsendet i form av ökade anslag till bland annat åklagare och domstolar, satsningarna på psykiatri, insatserna för att minska vårdköerna, satsningarna på forskning och flera andra förslag. Fullständiga beskrivningar av våra förslag på utgifter återfinns i kommittémotioner för respektive utgiftsområde. Specifikation av anslag 5:1 Länsstyrelsernas arbete med miljömålen Vi avsätter mindre pengar till arbete med det svenska ordförandeskapet. Länsstyrelserna tillförs medel för sin del i arbetet med miljömålen. En minskning av länsstyrelsernas anslag följer av att vi föreslår att viss tillsynsverksamhet flyttas till kommunerna. Länsstyrelserna tillförs medel för arbete med mäns våld mot kvinnor och klimatinsatser. Vi föreslår att för europapolitiska studier avvecklas samt att Justitiekanslern tillförs . 19.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Medel avsätts för insatser för att minska löneskillnader mellan män och kvinnor i den statliga verksamheten. avslår regeringens förslag om ökade medel till Säkerhetspolisen. anser att personskyddet bör ligga på den öppna polisen. Medel tillförs , Domstolar och Kriminalvården för att stärka arbetet mot diskriminering och för jämställdhet. Ökade medel föreslås till Brottsförebyggande rådets utveckling av statistiksystem. 19.4Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap står bakom ambitionerna att omvandla det svenska försvaret till ett modernt insatsförsvar och minskar därför anslagen till förbandsverksamhet och ökar istället anslagen för fredsfrämjande förbandsinsatser. Vi menar att materielförsörjningen går att effektivisera betydligt och minskar därför anslaget för anskaffning av materiel. Vi motsätter oss den så kallade FRA-lagen och minskar därför anslagen till FRA. 19.5Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Specifikation av anslag 1:1 Ej avräkning för internationellt klimatbistånd Reformsamarbete i inom biståndsramen slår vakt om enprocentsmålet för biståndet. Vi är djupt kritiska och oroliga för att regeringen använder bistånd till andra ändamål än fattigdomsbekämpning. Vi tillför biståndsramen för ytterligare satsningar på klimatanpassning i fattiga länder. tillförs biståndsramen då vi anser att flyktingmottagande i mindre utsträckning ska finansieras av bistånd. Medel för reformsamarbete i flyttas tillbaka till biståndet. Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar föreslår att en regularisering i form av en tillfällig amnesti genomförs i . Amnestin ska gälla för de papperslösa som befinner sig här och inte fick beslut enligt den tidigare gällande utlänningslagstiftningen. Vår mening är också att bör föra en humanare flyktingpolitik, och vi minskar därför anslaget för utresor för avvisade och utvisade. Kostnaderna för offentliga biträden i utlänningsärenden flyttas till anslag 1:5. 19.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till hälso- och sjukvård Nytt statligt anslag för att finansiera Intäkter till staten för att finansiera Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Nytt anslag: Läkemedelssäkerhet Nej till omreglering av apoteksmarknaden Satsning på fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och funktionshindrade Ändrad konstruktion av reformen personliga ombud Insatser för män som slår kostar felaktig läkemedelsanvändning samhället ungefär lika mycket som den totala läkemedelsnotan. Det är helt orimligt, i högsta grad skadligt för människor och dyrt för samhället. Strukturerna behöver styras om till att bli hälsofrämjande. Vi föreslår i årets budgetmotion flera åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på elevhälsan, projektmedel för fysisk aktivitet och en förändrad struktur av reformen personliga ombud för att de ska kunna fungera mer oberoende. För att öka tandhälsan hos ungdomar föreslår vi fri tandvård upp till . 19.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Sjukpenning och rehabilitering m.m. Specifikation av anslag 1:1 Återställande av den reformerade sjukskrivningsprocessen Tre regelförändringar föreslås på utgiftsområdet. Vi slopar regeln om nedsättning av ersättningsnivån i sjukpenningen till . Vi föreslår att den bortre gränsen i sjukpenningen avskaffas och att regeln om prövning mot hela arbetsmarknaden avvecklas. Vi föreslår också att närståendeersättning för anhörigvård på möjliggörs. 19.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom föreslår utöver den grundavdragshöjning regeringen budgeterat för att garantipensionen höjs. Även fribeloppet i bostadstillägget höjs liksom underlaget för beräkning av bostadstillägget. 19.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Särskild föräldrapenning för ensamstående Pilotprojekt: rätt till hemstöd för ensamstående med barn Bostadsbidrag (ensamstående) Barntid införs som en ny reform i föräldraförsäkringen. Vi föreslår att ensamstående ska kunna överlåta delar av föräldrapenningen, att bostadsbidraget höjs och ett pilotprojekt med syfta att utveckla former för stöd till ensamstående föräldrar. 19.11Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Lika rätt-satsning under anslag 1:1 UO13 Motverka diskriminering av romer, afrosvenskar, muslimer Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik En större satsning görs på lika rätt. Bland annat föreslår vi att en ny myndighet inrättas. Kommunersättningen vid flyktingmottagande höjs. Vi föreslår också att anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder permanentas. 19.12Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Specifikation av anslag 1:2 Specifikation av anslag 1:3 Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning 9000 pl 2009, 10000 pl 2010 och 2011 (2 000 platser) Friår (2 500 platser) föreslår att ersättningen från arbetslöshetsersättningen utgår under hela ersättningsperioden. Vi föreslår också att ett studerandevillkor införs i a-kassan och att högsta dagpenning höjs till . En större satsning på yrkesutbildning föreslås samt att antalet platser för starta-eget-bidrag höjs. Medel avsätts för arbete som regeringen kraftigt skurit i och arbetslivsrelaterad forskning. Specifikation av anslag 1:2 Höjning av studiemedel () Vi menar att de ekonomiska villkoren för studenter är alltför ansträngda och föreslår därför att bidragsdelen av studiestödet höjs med . 19.14Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Specifikation av nytt anslag Kvalitet i Kvalitetspott för pedagogisk utveckling (stöd till elever med sämre förutsättningar och individualisering av undervisning) Lärarlyft (av lönen) Lärarlyft obehöriga lärare 1000 platser och utbyggnad till 90 poäng Specifikation av anslag 1:5 Försöksverksamhet ämnesundervisning på modersmål Specifikation av anslag 2:56 Övergången från studier till jobb Forskningsmedel överförs till Formas Två större paket med satsningar på utbildning föreslås i motionen. Dels avsätter vi pengar för en kvalitetssatsning inom . Dels avsätts pengar för yrkesutbildning. Medel avsätts också för att öka antalet genuspedagoger. 19.15Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Specifikation av anslag 1:1 Teater, dans, musik Medel avsätts till med syfte att bland annat stödja teater, dans och musik. Extra medel tillförs skapande skola för att ökar utbudet av kultur för ungdomar. Vi föreslår också att medel avsättas för att inrätta regionala kulturfonder. Anslag 7:1 och 7:2 tillförs medel för arbete med miljömålen. som syftat till att skapa jobb för kulturarbetare har varit mycket framgångsrikt och föreslås förlängas. Slutligen vill vi återinföra fri entré-reformen. 19.16Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Fonden för fukt- och mögelskador Som en del i miljömålsarbetet föreslår vi ett kunskapsutvecklingsprogram för fysisk planering på med som ansvarigt. Ett kompetenscenter för bullerfrågor under för menar vi är nödvändigt för att nå målet att till 2020 minska bullernivån med utomhus i bostadsområden. Vi ser stora samhällsvinster i att snabba på saneringen av fastigheter med höga radonhalter. För det avsätter fem miljoner mer än regeringen. Problemen med fukt- och mögelskador har inte upphört som regeringen påstår. Problemet har snarare vuxit, och vi anser därför att Fonden för fukt- och mögelskador måste behållas i stället för att avvecklas. Vi avsätter för verksamheten. Den föreslagna ökningen till om totalt avser dels en satsning på utökad produktsäkerhet genom ökad kontrollverksamhet för , dels för ökade informationsinsatser riktade direkt till konsumenterna. Vi vill bland annat se utvecklas vidare, och vi ser ett behov av centralt framtaget material för konsumentrådgivarna. Vi anvisar även för stöd och utbildning av konsumentrådgivarna, vi gör en särskild satsning på riktade mot nya företeelser på nätet som snabba lån, spel och näthandel. Slutligen ingår för ökad samverkan och projektverksamhet tillsammans med idéburna och ideella organisationer. 19.17Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald Sanering av förorenade områden Hållbara städer/Klimp Stöd för konvertering av bilar satsar på att minska utsläppen av växthusgaser med åtgärder som berör flera utgiftsområden. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård vill vi fortsätta att satsa på det framgångsrika klimatinvesteringsprogrammet och på konvertering av bilar för att minska utsläppen från den existerande bilparken. Utöver det gör en kraftig satsning på nya åtgärder för att på bred front nå miljömålen, i linje med förslag i rapporten är det bråttom! Merparten av utgiftsökningen sker inom utgiftsområde 20. Den största posten går till åtgärder för att bevara biologisk mångfald i skogen, havet, sjöarna och vattendragen och odlingslandskapet. En stor post går också till för konkreta åtgärder för att minska försurning, bevara grundvattnet och värna om fjällmiljön. Vi föreslår en skrotningspremie för gamla kraftigt förorenande småbåtsmotorer. Vi vill öka takten med att sanera förorenade markområden, börja sanera havsvrak och förhindra spridningen av nya miljögifter. Kemikalieinspektionen och får mer pengar för att bland annat ge bättre stöd till kommunernas arbete med tillsyn av lagarna. Miljöövervakning får mer pengar för uppföljning av åtgärdernas effekter och miljötillståndets utveckling. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.m. Stöd för installation av solvärme Statligt riskkapital satsning på energiteknik Fördjupad utvärdering och analys av energianvändning i bostadssektorn Vi tillstyrker att regeringen, precis som föreslagit i tidigare års budgetmotioner, äntligen föreslår en utökning av statens engagemang för energiforskning. Vi föreslår dessutom ytterligare satsningar för att stimulera utbyggnad av förnybar energi. vill också göra en stor och långsiktig satsning för investeringar i flerbostadshus som ger ökad energieffektivitet. : Banhållning och sektorsuppgifter Driftbidrag till icke statliga flygplatser Riktat statsbidrag till maa trängselskatten Specifikation av anslag 1:2 Intäkter från trängselskatten som riktas till bidrag till Vi menar att det behövs stora investeringar i järnväg och annan spårbunden infrastruktur för att klara miljömålen. tillförs medel för detta ändamål. Vi presenterar också en egen närtidssatsning och öronmärker pengar på anslag för kollektivtrafik och cykel. Regeringens nedskärningar för Rikstrafikens trafikavtal innebär en successiv nedrustning av regional kollektivtrafik i ett flertal landsbygdsregioner. Enligt regeringens förslag minskar anslaget för Rikstrafikens trafikavtal med 177 miljoner . Till 2010 sänks anslaget ytterligare med totalt i jämförelse med 2008. Nedskärningen riskerar att leda till nedläggning av lågtrafikerade banor som är beroende av Rikstrafikens stöd för att trafikeras. anser att anslaget 1:10 till Rikstrafikens trafikavtal bör bibehållas nivå, det vill säga . 19.20Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Strukturstöd till fisket (skrotning) Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Åtgärder för att främja ekologisk produktion och omställningsstöd En del av breda satsning för att nå miljömålen finansieras genom utgifter inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Vi föreslår mer pengar till skydd av skog med naturvårdsavtal och biotopskydd. får mer pengar för att arbeta med dessa instrument, följa upp avverkningsanmälningar, ge råd till skogsägare och precisera kraven på generell hänsyn i skogsbruket. Vi satsar på att öka den biologiska mångfalden i det odlade landskapet. Vi gör en satsning på ekologiskt lantbruk, med bättre ersättning till certifierade ekologiska producenter och ett särskilt stöd till bönder som ställer om till certifierat ekologiskt lantbruk. Vi satsar på fiskevård och bidrag för att minska överkapaciteten i fiskeflottan. (Forska och väx) Specifikation av anslag 1:5 Regelförenkling (fördelas till , , och ) Samordning miljöteknik (Swentec) föreslår ett antal insatser för att stärka företagande och entreprenörskap i samhället. Insatser som stärker miljöteknikbranschen föreslås liksom att program Forska och väx utökas. 19.22Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Statsbidrag (utvidgad rätt modersmål) Avräkning statsbidrag pga höjd a-kassa Statsbidragen ökar för att möjliggöra en utvidgning av rätten till modersmål och för att skapa fler platser i komvux. En minskning av statsbidragen görs på grund av att kommunernas skatteinkomster ökar till följd av förbättringar i arbetslöshetsersättningen. Arbetsförmedlingen 2008 Var finns jobben? Arbetsförmedlingen 2008 Budgetunderlag för 20092011. Till exempel unga, personer med långa arbetslöshetstider, personer födda utomlands. Se t.ex. s. 53. ITPS (2008) Konsten att nå både klimatmål och god tillväxt Rapport . och (2007) Kontrollstation 2008. (2008) Promemoria av 080331. MP (2008) PM om Klimatsmart byggande. (2007) Tvågradersmålet i sikte s. 61 f.