mot · GW02N377 · 2008-09-29 00:00:00 — Det beror säkert på många orsaker där några kan vara att det inte finns tillräckligt hög hastighet i näten för att det ska vara värt att investera i, men även att kompetens saknas i företagen och att investeringskostnaden för ny teknik och kunskap är hög. Staten behöver satsa pengar för att öka kunskap och IT-mognad i de små företagen. Det är även en förutsättning för att de, på samma villkor som övriga näringslivet, ska kunna delta i till exempel offentliga upphandlingar och andra affärsmöjligheter liksom kunna tillgodogöra sig den information och e-tjänster som myndigheter erbjuder. När programmet utformas ska den lokala förankringstanken och företagens verksamhet stå i fokus för att målet om ökad kunskap och IT-mognad i småföretag ska uppnås. Detta bör ges regeringen till känna. 20Samverkan mellan småföretag och universitet och högskolor, den tredje uppgiften finns det universitet och högskolor i alla län i landet. Ett av universitetens och högskolornas uppgift är att främja utbytet av idéer med övriga samhället. Att öka kontaktytor och utbytet mellan företagen och universiteten och högskolorna är viktigt för landets framgång. I är det inte så vanligt att småföretag och universitet och högskolor jobbar tillsammans. Vi anser att denna samverkan borde öka. Att öka kunskapen och att hitta möjligheter till samarbete skulle vara till stor nytta för företagen och universiteten och högskolorna. finns det verksamhet som bygger på att företag kan hyra en student för ett visst uppdrag eller en tidsperiod. Detta ser vi positivt på, och en spridning av sådan verksamhet skulle vara bra för småföretagens möjlighet att hitta ett meningsfullt utbyte med universiteten och högskolorna. vill se ett stärkande av denna verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 21Offentlig upphandling och småföretagen Lagen om offentlig upphandling () påverkar de små och medelstora företagen. Lagen om offentlig upphandling omfattar alla inköp som görs av kommuner, landsting, statliga myndigheter och andra offentliga organ. köpte den offentliga sektorn tjänster och varor och gjorde investeringar för . Förutom den svenska marknaden finns även en europeisk marknad för och detta innebär stora affärsmöjligheter för landets företag. Många företag har offentliga aktörer som stora och viktiga kunder. Detta gäller även små och medelstora företag, även om det finns studier som visar att antalet anställda påverkar omfattningen av lämnade anbud: ju fler anställda ett företag har, desto vanligare är det att de lämnar anbud i offentliga upphandlingar. I en rapport från om småföretag och offentlig upphandling visar det sig att av landets småföretag lämnat anbud i någon offentlig upphandling . Många småföretag anser att krångel och administration är ett stort hinder för att delta i anbudsförfarandet vid offentlig upphandling. Det största problemet upplevs vara förfrågningsunderlaget och dess utformning. Nuteks studie visar alltså att små och medelstora företag i hög omfattning uppfattar LOU-reglerna som problematiska och svåra. anser att detta måste tas på allvar och menar att småföretagens särskilda behov och stöd vid LOU-upphandlingar måste uppmärksammas. För att motverka svartarbete och osund konkurrens ska det finnas krav på kollektivavtal vid all offentlig upphandling. Det finns mycket att göra avseende dagens regelverk för så att fler småföretag kan ta del av denna marknad. Det är viktigt att de villkor och krav som ställs i förfrågningsunderlaget ska stå i proportion till kontraktets storlek. Ett annat villkor är att en viss procent av ett stort företags underleverantörer ska vara småföretag när de tar hem ett anbud. Innovativ upphandling innebär att det i en upphandling finns krav på teknikinnehåll och teknikutveckling som kräver en viss FoU-insats. anser att sådan upphandling bör användas i större omfattning. Offentliga aktörer kan på så sätt använda den offentliga upphandlingen för att driva utvecklingen framåt vad avser FoU, innovationer och teknikutveckling. Detta bör ges regeringen till känna. För småföretag och medelstora företag är exportmarknaden i stor utsträckning en stängd marknad . Man saknar de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet, till enskilda företag och länder. Här kan staten fylla en viktig uppgift och gör så till en del. har dock slagit larm om att är på väg att hamna på efterkälken i förhållande till de nya marknader som öppnat sig under , exempelvis , och . I ett sådant läge har den borgerliga regeringen dragit ned på stödet och hjälpen för att stimulera till export. De stora företagen är fortfarande dominerande i exporten, men de små och mellanstora företagen står för en tredjedel av all export, dock i stor utsträckning till de nära och traditionella marknaderna. Vi menar, särskilt med tanke på den vikande konjunkturen, att stora ansträngningar måste göras för att öka exporten. För att detta ska kunna åstadkommas måste verksamhet förstärkas. Möjligheten till ökad aktivitet för regionala exportrådgivare måste stärkas. Exportrådgivningen över hela landet måste förtätas och förstärkas. Utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor måste förstärkas. En upprustning av statens och näringslivets samarbete på exportområdet måste kort sagt påskyndas. Därför föreslår till exportfrämjande för perioden 20092011. Kan social ekonomi bli en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? Regeringens arbetsgrupp för den sociala ekonomin skrev att med social ekonomi avses organiserade verksamheter som primärt har samhälleliga ändamål, bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt fristående från den offentliga sektorn. Dessa sociala och ekonomiska verksamheter bedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ, stiftelser och liknande sammanslutningar. Verksamheter inom den sociala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Sannolikt finns minst 184 000 svenska kooperativ, ömsesidiga företag, föreningar, stiftelser och liknande sammanslutningar, inom en mängd olika verksamhetsområden. De flesta verksamhetsformerna förekommer i ökande utsträckning inom vård, skola, omsorg, fritid och kultur. Verksamhetsformerna ser ut att kunna ge särskilda möjligheter för människor som inte får anställning på annat sätt eller som annars inte skulle starta företag. Dessutom visar forskning om de snabbt framväxande lokala utvecklingsgrupperna att den sociala ekonomin verkar kunna ha stor betydelse för att upprätthålla, stärka eller pånyttföda fungerande lokalsamhällen, vilket förbättrar förutsättningarna för lokalt företagande och lokal sysselsättning. Intresset för att använda och efterlikna verksamhetsformer som inbegrips i social ekonomi är stort, både vid olika arbetsmarknads- och näringspolitiska åtgärder och för att skapa nya verksamheter. Detta är bra, men utvecklandet av sociala kooperativ inom välfärdssektorn får aldrig handla om att den gemensamma sektorn avhänder sig ansvaret för varje medborgares sociala situation och välfärd. Sociala kooperativ får inte vara ett steg i en privatisering av verksamheter som bedrivs av den offentliga sektorn utan ska ses som ett komplement. finns det i i stora drag fyra olika typer av kooperativ: producentkooperativ (företrädesvis inom jordbruket), konsumentkooperativ (t.ex. och HSB), brukarkooperativ (t.ex. daghem, solarier som drivs av ) samt sociala kooperativ i rehabiliteringssyfte (ofta i anslutning till den psykiatriska vården eller till omsorgsverksamhet). Framför allt innebär de sistnämnda ett nytänkande inom den psykiatriska rehabiliteringen, och de har såvitt det har kunnat bedömas uppvisat fina resultat och ökad livskvalitet för dem som ingått. Dessutom är kostnaderna lägre än vid traditionella behandlingsmetoder. Det är möjligt att detta är en framkomlig väg som bör uppmuntras. Vi tycker också att lagar (lagen om offentlig upphandling och konkurrenslagen med flera) måste ses över så att de inte förhindrar eller försvårar bildandet av sociala kooperativ. Detta bör ges regeringen till känna. Ordet kooperation betyder samarbete och är en idé och en metod för hur människor kan samverka och driva företag. har människor gått ihop för att tillgodose gemensamma ekonomiska, sociala och kulturella behov. Alltfler ser det kooperativa företagskonceptet som både socialt ansvarstagande och modernt, effektivt och framgångsrikt. Antalet kooperativ har stadigt ökat . Ett kooperativ är en form av samverkan där medlemmarna både äger och bedriver en ekonomisk verksamhet som de har behov och nytta av. Medlemmarna är delaktiga i verksamheten och får på så sätt inflytande och ökat ansvar. Det unika med kooperativt företagande är att det samlar människor som arbetar för gemensamma mål och att de styr tillsammans. I en kooperativ lösning är man flera personer som delar på arbete, ansvar och glädje. Kooperationen är en generell lösning som passar i många olika sammanhang. Det kan handla om privatpersoner som vill driva företag tillsammans eller att få struktur på olika former av samarbete mellan företag och/eller enskilda konsulter som arbetar utifrån gemensamma plattformar. startar ca 500 ekonomiska föreningar i landet. De finns inom många olika områden, till exempel handel, marknadsföring, information, IT, konstnärliga verksamheter, tillverkning, försäljning, turism, musikfestivaler, sport- och fritidsverksamheter, jord- och skogsbruk, utbildning, vård och omsorg. Organisationen Coompanion hjälper genom sitt engagemang och sin kunskap om kooperativt företagande andra att komma igång, bli framgångsrika och socialt ansvarstagande. Coompanion är en rikstäckande organisation med 25kontor och runt 100 rådgivare. Alla kontor arbetar bland annat med kostnadsfri information och professionell företagsrådgivning. har det kooperativa företagandet inte lika hög status som flera andra företagsformer. Det är inte tillfredsställande att samhället ser med viss misstänksamhet på kooperativt företagande vad avser till exempel upplåning. vill stödja kooperativt företagande genom att fortsätta att stödja Coompanion, som gör ett stort arbete i hela landet. Även forskning, utveckling och informationsspridning, som till exempel jobbar med, är viktigt för att kooperativt företagande ska få samma status som andra jämförbara företagsformer i landet. Att ändra attityder mot kooperativt företagande är en mycket viktig del i det framtida arbetet för att kooperativt företagande ska få samma möjligheter som andra företagsformer. Detta bör ges regeringen till känna.