mot · GW02U349 · 2008-10-06 00:00:00 — En rättvis värld är möjlig Politik för hållbar global utveckling11 Konflikthantering, medling och fredsarbete14 Demokrati och mänskliga rättigheter15 Ohälsa som hot mot utveckling16 Information, förankring och återkoppling17 Urholkning via uppblåsta skuldavskrivningar17 Nej till överföring från biståndsramen till utgiftsområde 618 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen20 Fördela globaliseringens välstånd rättvist22 Kamp mot dumpade arbetsvillkor22 Fri, rättvis och hållbar handel24 Miljön kräver samarbete över gränserna27 i den internationella konkurrensen29 Regelverk kring mänskliga rättigheter31 Mänskliga rättigheter i arbetslivet33 Rättssäkerhet i kampen mot terrorism40 Nya hot och en modern säkerhetspolitik47 FN och regionala organisationer50 Nationell strategi för internationella insatser51 Socialdemokraternas 12-punktsprogram för nedrustning: En svensk offensiv mot massförstörelsevapen och för nedrustning57 Närområdet: Nordiskt samarbete, och Barentsregionen59 och den europeiska unionen68 Ökad öppenhet och insyn inom EU72 Ett föredöme för det internationella samarbetet73 Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring75 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter79 Demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning82 Miljö, klimat och energi83 Hälsa och utbildning grundläggande rättigheter86 En socialdemokratisk politik för i utveckling93 Demokrati och mänskliga rättigheter i Mellanöstern94 Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet107 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politiken för global utveckling, PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om solidaritetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fattigdomsbekämpning i centrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatsmart bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konflikthantering, medling och förebyggande fredsarbete i utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetsförstärkning i biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt MR- och demokratibistånd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ohälsa som ett hot mot utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU-bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om information, förankring och återkoppling gällande utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppblåsta skuldavskrivningar från biståndsramen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skuldlättnader för fattiga länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte föra över medel till utgiftsområde 6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska välfärdsmodellen i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kamp mot dumpade arbetsvillkor i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisa villkor i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri, rättvis och hållbar handel i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiella institutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa jordbrukssubventionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljösamarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i den internationella konkurrensen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tygla spekulationsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk kring mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dödsstraff och tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mänskliga rättigheter i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handel med människor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om situationen för minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HBT-personers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättssäkerhet i kampen mot terrorism.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om enskilda fall och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldigheten att skydda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om FN och folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya hot och en modern svensk säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnor i konflikter i avsnittet om säkerhetspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om FN och regionala organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för internationella insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s krishantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om militära alliansfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om massförstörelsevapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konventionella vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klustervapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tolvpunktsprogram för nedrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nordliga dimensionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det arktiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om närområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om området öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om området söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU som ett föredöme i det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU och en bättre värld. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommande ordförandeskap då vi bör prioritera ett hållbart, tryggt och solidariskt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingssamarbete och partnerskap under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbete, tillväxt och fackliga rättigheter under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljö, klimat och energi under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handelspolitik under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsa och utbildning under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt samhälle under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säkerhet och konflikter under Afrikaavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Somaliland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokrati och mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dialogfrämjande i Mellanösternavsnittet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöfrågorna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om relationer med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om representation i världen.2 1 Yrkandena 31 och 34 hänvisade till JuU. 2 Yrkande 101 hänvisat till KU. Freds- och solidaritetsfrågorna är grundläggande för vårt internationella engagemang. Fred är förutsättningen för all utveckling. En rättvis fördelning av jordens tillgångar med lika möjligheter till välfärd och växande för jordens alla invånare är målet, som är den nödvändiga förutsättningen för en varaktig fred. Krav som frihet och jämlikhet känner inga nationella eller etniska gränser. Uppdraget att verka för de mänskliga rättigheterna är lika självklart på den internationella arenan som här hemma. Solidariteten med dem som står upp för dessa värden är lika stark i den internationella politiken som den nationella. Den unga arbetarrörelsen såg sig redan från början som en del i ett större internationellt sammanhang. Dagens socialdemokrati är lika självklart förenad med alla de krafter som världen över är engagerade i arbetet för fred, demokrati och mänskliga rättigheter. Med dagens internationalisering läggs nya dimensioner till dessa klassiska frågor för mellanfolkligt samarbete. Dagens internationalisering förändrar hela samhällsmönster och griper in i människors vardag, påverkar tänkande och värderingar, skapar nya vägar för produktion och konsumtion och nya vägar för kunskapsspridning, kultur och politiskt arbete. Nationalstatens och därmed politikens roll förändras av detta skeende. Nationalstatens räckvidd är inte alltid tillräcklig för att hävda traditionellt inrikespolitiska mål, till exempel hög sysselsättning eller brottsbekämpning. Miljöfrågorna är uppenbart globala. Att minska utsläppen av klimatpåverkande växthusgaser eller att avvärja hoten mot den biologiska mångfalden är utmaningar som bara kan mötas genom internationellt samarbete. Detta samarbete nationerna emellan förstärker politikens handlingskraft även på hemmaplan eftersom möjligheterna att nå de resultat man strävar efter ökar betydligt. Socialdemokratin har alltid varit engagerad i internationellt samarbete på nordisk, europeisk och global nivå. Vi vill stärka och vidareutveckla detta samarbete. Men internationaliseringen har också gett många en känsla av att de politiska besluten flyttat för långt bort och att demokratin därmed har försvagats. Ur detta växer ibland föreställningen att lösningen på internationaliseringens problem är att dra sig ur det internationella samarbetet. Men nationell isolationism löser inte de problem som följer av nationalstatens minskade räckvidd. Den blir bara ett hinder för att dra nytta av internationaliseringens möjligheter, den styrka ett gemensamt agerande ger åt både den nationella politiken och det globala solidaritets- och utvecklingsarbetet. I dagens alltmer gränslösa värld är arbetet inom länder sammanflätat med arbetet mellan länder. De internationella och de nationella frågorna går samman, gränserna mellan inrikespolitik och utrikespolitik tonar bort. är en naturlig och integrerad del av den internationella gemenskapen. finns i världen, och världen finns i . Närmare hälften av jordens befolkning lever under FN:s fattigdomsgräns och 1,3 miljarder människor lever i extrem fattigdom med en inkomst på per dag. 800 miljoner människor lider allvarlig brist på mat och miljarder människor saknar rent vatten. svälter 30 000 människor ihjäl. De flesta av dessa är barn . Orättvisorna i världen tar sig många uttryck. En invånare i den industrialiserade världen väntas leva längre än den som bor i något av världens minst utvecklade samhällen. Vart femte barn i utvecklingsländerna går inte ut skolan, jämfört i den rika världen. För oss socialdemokrater är detta en ohållbar, oacceptabel och ovärdig situation. Allt som händer i världen påverkar och angår alla. Mänsklighetens framtid är mer än någonsin en gemensam angelägenhet, vare sig man vill det eller inte. För oss socialdemokrater är människan målet hennes utveckling och frihet, hennes vilja att växa, hennes ansvarskänsla för kommande generationer, hennes solidaritet med andra. Det är alla människors frigörelse politiken syftar till. Därför vill socialdemokrater bekämpa ekonomiska och sociala klyftor, vidga solidariteten och bidra till en värld där fattigdom och maktlöshet hör till det förgångna. Biståndet är ett uttryck och ett redskap för detta. Situationen i världen har förändrats radikalt mest till det bättre. Fler människor än lever i demokratier. Mänsklighetens samlade välstånd växer, produktionen hushåller allt bättre med naturens resurser och fler reser sig ur förtryck, svält, sjukdom och analfabetism än . kan fattigdomen göras till historia. Det är möjligt att på en generation utrota fattigdomen, om den politiska viljan finns. Trots detta präglas världen av ökande orättvisor inom och mellan länder. Parallellt med snabb tillväxt ser vi i världen också ökande sociala och ekonomiska klyftor och allt värre klimat- och miljöhot. Matpriserna har ökat och världens fattiga drabbas hårt. Det blir allt viktigare att biståndet fokuserar på att förbättra situationen för de fattigaste. En ekonomiskt sett alltmer globaliserad värld kräver att också den internationella solidariteten globaliseras. råder en djup obalans. Det senaste årets ekonomiska kris riskerar att påtagligt förvärra situationen för världens fattiga. Som socialdemokrater tror vi inte på en förutbestämd utveckling. Vi vet att det är människor tillsammans som skapar framtiden genom målmedvetet politiskt arbete. Kampen har varit meningsfull och framgångsrik. Kolonialismen är historia, om än inte dess arv. Diktaturerna är på reträtt. Den så kallade är en sann revolution i den meningen att människor är närmre varandra än någonsin förut. Ut från tidigare helt slutna diktaturer kommer dokumentation av övergrepp och protester i realtid kommer ut på nätet. De massiva fredliga protesterna i utgör ett exempel på detta, likaså de senaste årens bilder som kommit ut från där övervåld från israeliska soldater dokumenterats via foton tagna av mobiltelefoner. Men har nya allianser uppstått mellan odemokratiska regimer och det internationella kapitalet. Krig mellan stater är ett minskande hot. Politik för hållbar global utveckling Den svenska politiken för global utveckling, PGU, slog 2003 fast att olika politikområden måste sträva åt samma håll för att kunna skapa en hållbar global utveckling. Det centrala är hållbarhetsbegreppet. Det är ett arbete vi socialdemokrater vill fortsätta att stärka och utveckla. Utan säkerhet och fred ingen utveckling, utan utveckling ingen säkerhet och fred, och utan respekt för mänskliga rättigheter når man varken säkerhet och fred eller hållbar utveckling. Vi vill också utveckla den svenska politiken för global utveckling genom att etablera en samordningsfunktion i som ska svara för att regeringens agerande samfällt strävar mot målet om hållbar global utveckling. För att bättre motsvara en biståndsministers uppgifter bör titeln biståndsminister ändras till minister för internationellt utvecklingssamarbete. När det gäller politiken för global utveckling och utvecklingssamarbetet har varit en föregångare och det gäller nu för den borgerliga regeringen att genom en aktiv politik se till att fortsätter att vara föregångsland. Det vore ett verkligt viktigt bidrag till en hållbar global utveckling. I många stycken medför dock regeringens politik en perspektivförskjutning där solidaritet och det lokala ägarskapet som förutsättning för förändring är starkt nedtonat till förmån för ökat fokus på det svenska egenintresset och en övertro på marknadslösningar. Vår solidaritetspolitik syftar till att hållbart minska fattigdomen och klyftorna i världen på ett sätt som stärker utvecklingen av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Vissa utvecklingsländer utvecklas mycket snabbt med hjälp av globaliseringen medan andra marginaliseras. Vår politik måste svara på frågan hur biståndet kan bidra till att minska marginalisering, tillsammans med insatser på andra politikområden där handel, tillväxt och miljöhänsyn hör till de viktigare. Vidare krävs öppenhet och bland annat att ländernas institutioner och inte minst utbildningssystem utvecklas liksom den egna förmågan att utveckla företagsamhet och generera intäkter. Vi socialdemokrater vill att det svenska biståndet ska präglas av hög ambition, hög kvalitet och ge resultat. Vi vill att ska ge en procent av bruttonationalinkomsten i bistånd. I den moderatmärkta biståndspolitiken har flera ideologiska beslut fattats . Gång på gång urholkar biståndet genom att använda en allt större andel av biståndsmedlen till andra ändamål än fattigdomsbekämpning. Biståndsminister har vid ett flertal tillfällen gjort klart att hon tycker att nivån på vårt bistånd utgör ett problem och därför är de återkommande moderata attackerna på biståndet naturliga. Genom att som enda europeiska land driva på för att ändra det internationella regelverket kring biståndet för ytterligare vidare tolkningar genom att öppna upp för bistånd till militära insatser riskerar biståndet att ytterligare urholkas på ett oacceptabelt sätt. Vi socialdemokrater motsätter oss bestämt denna utveckling och vill istället verka för en uppstramning av de internationella regelverken och göra en tydligare redovisning av hur vi använder biståndsmedlen. Kopplingen mellan säkerhet och utveckling på både kort och lång sikt är odiskutabel. Men i en värld som upprustar alltmer, där mer än satsas på försvarsutgifter, jämfört med biståndet som ligger på , är det knappast fattigdomsbekämpningen som behöver mindre resurser. , , pågår en diskussion om regelverket för vad som får räknas som bistånd. Vi socialdemokrater accepterar inte att biståndet urholkas genom att militära kostnader får räknas som bistånd. Utvecklingen i världen är positiv på flera områden, men återstår många stora utmaningar för att utrota fattigdomen, kämpa mot klyftor, förtryck och orättvisor och kunna ta till vara människors kraft och vilja till utveckling. Inte minst ser vi som prioriterat i detta arbete. Vår socialdemokratiska solidaritetspolitik ska utvecklas för att bättre kunna möta en ny tids krav och behov. För en modern solidaritets- och utvecklingspolitik med fattigdomsbekämpning i centrum satsar vi på konfliktförebyggande insatser, kvalitetsarbete och klimatsatsningar. Grundläggande är också frågor som fackliga rättigheter, kamp mot korruption samt fungerande institutioner. Biståndet kan inte ensamt häva fattigdomen, men det vara en katalysator för utveckling. Vi vill utveckla den socialdemokratiska solidaritetspolitiken så att den förmår vara såväl katalysator för ekonomisk utveckling som pådrivande vad gäller rättigheter och demokratisering. Värdegrunden för oss socialdemokrater på vilken vi grundar vår politik är solidariteten med världens utsatta, förtryckta, fattiga och exploaterade människor. Fattigdomsbekämpningen ska stå i centrum för svenskt bistånd. Enligt går av världens biståndsmedel till fattigdomsbekämpning, kampen mot hunger och sjukdomar i fattiga länder. Detta är inte acceptabelt. Vi vill få till stånd en mer koncentrerad satsning på fattigdomsbekämpning. Det vidtas redan många angelägna åtgärder med våra biståndsmedel, men det är centralt att ha fokus på huvudfrågan för att vi ska kunna gå vidare mot en rättvisare värld. Den ökade koncentrationen på fattigdomsbekämpning i det bilaterala biståndet måste också kompletteras med att styra det multilaterala biståndet till de internationella organisationer som mest effektivt bidrar till detta mål. Av världens samlade bistånd går bara en liten del till självhjälp och mikrolån. Människor har idéer och drivkraft till att förändra och förbättra sin situation, men alltför ofta saknas de små ekonomiska resurserna för den inledande investeringen. Något av det bästa vi kan göra är att förse människor med redskap så att de själva kan förbättra sin situation. Vår biståndspolitik tar sin utgångspunkt i människors egen initiativförmåga och kraft att skapa möjligheter att komma ur fattigdomen. Vi vill mer aktivt stödja entreprenörskap i utvecklingsländer. Det handlar också om att stärka fattiga människors, inte minst kvinnors, möjligheter att äga och driva företag och stärka deras rättigheter. Mikrolån fungerar oftast bäst när det är kvinnor som är låntagare. Den lön som kommer ur företagsamheten kommer också deras familjer till nytta. Vårt mål är att förändra och stärka kvinnors ställning.