mot · GW02U349 · 2008-10-06 00:00:00 — Vi vill också få fler barn, särskilt flickor, till skolan, och att få dem att fullfölja hela skolgången, som ett led att minska fattigdomen och orättvisorna. Förändring jämfört med VÅP 08 Varav nya satsningar/besparingar: varav riktat till klimatbistånd varav riktat till satsning på konfliktförebyggande, medling och fredsarbete varav riktat till demokrati och MR-satsning varav riktat till aidssatsning varav riktat till informationssatsning varav från biståndsverksamhet till finansiering av Sadev varav satsning på mödrahälsa och SRHR varav stöd till ökad produktion av livsmedel och minskad risk för undernäring och svält Nej till flytt av resurser till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (utgiftsområde 6) Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste frågor och en viktig beståndsdel för hållbar utveckling. Vi vill inrätta en mekanism för miljöteknik- samt kunskapsöverföring till utvecklingsländerna genom en kombination av bland annat exportkrediter, exportfrämjande, forskning och bistånd. Andra åtgärder som kan bidra till att skärpa miljö- och klimatprofilen i biståndet handlar t.ex. om att satsa på de delar av verksamhet som kan leda till ökade investeringar i miljö- och klimatförbättrande företag i utvecklingsländerna, styra mikrolån och krediter mot miljöteknik och införa miljöbokslut för biståndet. Vi vill vidare satsa på forskning och utbildning i om hur utvecklingsländerna kan finna vägar till utveckling utan att behöva genomgå de utvecklade ländernas misstag. Vi vill stärka det globala samarbetet inom detta område. Vi vill att FN:s miljöprogram stärks och utvecklas till ett centralt miljöorgan inom FN och satsa på arbetet som görs inom ramen för FN:s vetenskapliga klimatpanel, IPCC. Klimatbiståndet måste förstärkas och vi anslår ytterligare en miljard 20092011. Konflikthantering, medling och fredsarbete Konflikter och krig får katastrofala följder både för enskilda människor och som ett hinder för utveckling. Fred och säkerhet är en förutsättning för utveckling som utvecklingssamarbetet bidrar till att stärka säkerheten. har genom sin utrikes- och biståndspolitik över tiden byggt upp en stor trovärdighet. över åren har roll efterfrågats i olika sammanhang men vi har vare sig haft resurser, organisation eller kunskap att ta oss an flera av de uppgifter vi ombetts att bistå i. Vi socialdemokrater vill stärka arbetet för fred och säkerhet och göra en särskild satsning på medling, konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Därför vill vi inom UD och forskarvärlden bygga upp ytterligare kapacitet inom detta område. Konflikthantering och medling måste prioriteras i svenskt utvecklingssamarbete och vi anslår en miljard 20092011 för detta. Vi förespråkar en stark biståndspolitik. Men biståndet måste användas effektivt och vi vill därför ytterligare stärka anslaget till utvärderingsmyndigheten för att öka kvaliteten och effektiviteten i biståndet. Biståndsminister försöker i allehanda sammanhang måla upp en bild av att det socialdemokratiska biståndet varit en passiv utbetalningsmaskin med dåliga resultat och låg effektivitet och att kvantitet står i rak motsättning till kvalitet. Den bilden är djupt felaktig. I takt med att kvantiteten ökade, ökade den socialdemokratiska regeringen också kvalitetskraven. tog över en internationellt mycket respekterad biståndspolitik. Den har hållit god kvalitet, åstadkommit resultat och gett möjlighet att göra sin röst hörd vid förhandlingsborden i de tunga internationella organisationerna. , , berömde 2005 biståndspolitik på flera områden och framhöll som en förebild för andra givarländer. Att biståndsmedel används på ett ändamålsenligt sätt är vi socialdemokrater, som värnar om en hög kvantitativ och kvalitativ biståndsnivå över skattsedeln de första att kämpa för. Därför anser vi det vara angeläget att Sadev över ska få ökade resurser och att deras kapacitet ska öka . Demokrati och mänskliga rättigheter Biståndet är ett bidrag till att bryta den maktlöshet som tvingar människor i den fattiga världen kvar i hunger och hopplöshet. Därför är frågor om demokrati och mänskliga rättigheter grundläggande också i biståndet. Bistånd skapar inte ensamt en positiv utveckling. Däremot bidrar det till att skapa förutsättningar för utveckling tillsammans med insatser på andra områden. Det handlar om att långsiktigt främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. De fattigaste länderna måste ha möjligheter att bygga upp fungerande utbildnings- och hälsosystem och annat som internationella investerare inte tar hänsyn till. Biståndet ställer också krav på mottagarländerna. Huvudansvaret för en positiv utveckling ligger hos varje land och dess befolkning. Demokrati, mänskliga rättigheter och den förda ekonomiska politiken får inte stå i vägen för en hållbar utveckling i det mottagande landet. Vi vill understryka vikten av god samhällsstyrning, vilket omfattar förvaltningen och uppbyggnaden av en statsapparat som på alla nivåer ska präglas av effektivitet, öppenhet, förutsägbarhet, rättssäkerhet och av insyn och deltagande av samhällsmedborgarna. Detta är en förutsättning för utveckling. Korruption i alla dess former måste bekämpas. Bistånd blir utan verkan om det ges till korrupta regimer eller till stater som inte har ett genuint intresse av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. I sådana fall ska bistånd inte ges. I fall med stater som varken är demokratiska eller vill utveckla demokrati bör biståndet istället kanaliseras till demokratifrämjande arbete via det civila samhället eller andra lämpliga aktörer. Det finns också fall där ett lands utveckling passerat stadiet för traditionellt bistånd, men där demokratisträvanden fortfarande måste stödjas. Ett sådant exempel utgörs av . Regeringen beslöt tidigare att snabbavveckla stöd till utvecklingen i , som situationen i var och är mer oroande . Det är rimligt att drar sig ur biståndsinsatser för rysk infrastruktur, men är det viktigt att fortsatt stödja insatser som främjar öppenhet och demokratisk utveckling. behöver dialog, samarbete och stöd till en positiv utveckling. I sade utrikesministern angående en fråga om regeringen ämnade återinföra demokratistöd till att ett sådant stöd kommer att finnas. Dessvärre har det trots utrikesministerns löften inte gått att utläsa någon ökning av sådant stöd i budgeten. Detta är ett stort svek mot de modiga demokrati- och mänskliga rättighetsaktivister som verkar i . Klimatet för fria och regeringskritiska journalister i blir allt hårdare och skördar allt fler liv. Enskilda organisationer blir alltmer reglerade och oppositionspartier har mycket svåra förutsättningar att verka under. har haft det kanske högsta tonläget i beträffande att på goda grunder framföra kritik mot . Men beskär man stödet till dem som kämpar för en demokratisk utveckling i . ska arbeta för ett brett rättighetsperspektiv. Demokrati och mänskliga rättigheter är grundläggande i biståndet. Fattigdom handlar inte enbart om orimliga livsvillkor och hunger utan även om brist på inflytande och diskriminering. Stöd genom organisationer för att stärka partiväsendet i världen bör öka. Vi vill också stärka de fackliga rättigheternas roll och den sociala dialogen för att motverka globaliseringens negativa effekter. Socialdemokratisk biståndspolitik handlar om att långsiktigt främja demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, stärka det civila samhället och bygga upp fungerande institutioner. Vi socialdemokrater vill ha en aktiv biståndspolitik för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. Vi välkomnar att den borgerliga regeringen vill satsa på kampen för demokrati runt om i världen och därigenom fortsätta det viktiga arbetet inom utvecklingssamarbetet. Den satsning regeringen gör i budgeten vill vi både förstärka och göra långsiktig och satsar därför 500 miljoner 20092011. I denna satsning ingår självklart ett demokratistöd till på 100 miljoner 20092011. Kvinnor utgör hälften av världens befolkning, men kvinnors möjligheter att påverka, delta i och dra fördel av utvecklingen är i de flesta länder små. Världen styrs fortfarande av män. Jämställdhet har avgörande betydelse för ett samhälles sociala, ekonomiska och politiska utveckling och frågan om jämställdhet måste därför alltid vara en av grundförutsättningarna när vi söker lösningar på globala problem som fattigdom, miljöförstöring, säkerhet och migration. Inte minst därför är satsningar på kvinnor särskilt viktigt inom biståndet. Kvinnor är ofta de fattigaste bland de fattiga och de mest utsatta. Maktrelationen mellan könen resulterar i att flickor inte får gå i skola i samma utsträckning som pojkar, att lagstiftning kring äganderätt gynnar män, att kvinnor har sämre löner och arbetsvillkor och i än högre grad saknar inflytande över samhällsutvecklingen. Svenskt bistånd ska bidra till att öka kvinnors möjlighet att styra sina liv och påverka det egna landets utveckling. Ohälsa som hot mot utveckling Hiv/aidsepidemin är ett allvarligt hot mot samhällsutveckling och fattigdomsbekämpning och kräver en allmän och bred mobilisering av alla krafter i samhället. Politisk vilja och politiskt ledarskap är därför väsentligt för att kampen mot hiv/aids ska vara möjlig att genomföra konsekvent och effektivt. Stigmatiseringen av hiv/aidsdrabbade och bristen på agerande från ansvariga politiker är oacceptabel. Vi vill som ett led i kampen mot smittspridning betona flickors utbildning, stärkande av kvinnors ställning samt sexuell och reproduktiv hälsa, människors rätt till bromsmediciner till lägre priser och vikten av prevention. Utöver det arbete som redan görs vill vi satsa ytterligare 500miljoner 20092011. EU är en av världens största biståndsgivare och unionen ska vara en pådrivande aktör för att uppnå FN:s millenniemål. För att det ska lyckas krävs att mer av EU-biståndet fokuseras på fattigdomsbekämpning och att EU:s olika politikområden bättre samordnas för hållbar utveckling. Jordbruks- och handelspolitiken är två centrala områden som måste reformeras inom EU för att främja och inte bromsa utvecklingsländernas möjligheter. ska också vara pådrivande för att EU:s medlemsländer ska höja sina biståndsnivåer. Det är angeläget att arbetar aktivt inom EU för att tydliggöra vad EU:s biståndsmedel används till. Sammantaget utgör EU:s biståndspolitik en stor möjlighet för folk att på ett kraftfullt och konstruktivt sätt främja en mer rättvis och demokratisk värld och därmed spegla EU:s grundläggande värderingar i en värld som riskerar att polariseras. Information, förankring och återkoppling I takt med att svenskt bistånd ökat är det viktigt och rimligt att förbättra återkopplingen till svenska folket om utvecklingspolitikens mål och resultat. För oss är det viktigt att det finns en stark förankring för biståndet hos svenska folket. Vi vill därför göra en satsning på att ta fram metoder för att ge återkoppling till svenska folket på hur skattefinansierat bistånd används. En viktig faktor i relation till svenska folket är de enskilda organisationerna. De står bara för en del av biståndsbudgeten, men de spelar en viktig roll såväl i utvecklingsländerna som i relation till svenska folket när det gäller informationsverksamhet och förankring av biståndet. Vi vill, i dialog med såväl Sida som de enskilda organisationerna, se över hur vi kan utveckla och stärka informationsarbetet kring biståndet och för det arbetet avsätter vi 15 miljoner . Urholkning via uppblåsta skuldavskrivningar Regeringen fortsätter att urholka biståndet underifrån genom avräkningar från biståndsramen till skuldavskrivningar. Skuldavskrivningarna uppgår 2008 till . låg de på , med socialdemokratisk regering på . I förra årets budget avräknade regeringen från biståndet för att betala av gamla skulder. I verkligheten var dock den faktiska siffran som använde för att slutgiltigt skriva av skulder betydligt lägre, 287 miljoner. Resterande 213 miljoner är en luftsiffra som direkt dränerar biståndet. Det kan vara rimligt att från biståndsramen räkna av skuldavskrivningar, men det ska i sådant fall ske krona för faktisk krona utan luft. Även aviseras en avräkning. Vi har inte insyn i hur mycket denna skuld kommer att bokföras till och kan därför inte lägga något annat förslag än regeringen men vi vill principiellt avvisa sådana uppblåsta avräkningar från biståndsramen, i likhet med i vår budgetmotion . De fattiga ländernas skuldbörda måste minska. Alla rika länder delar ansvaret för att befria jordens fattigaste från ett växande skuldok. Det finns länder som betalar uppemot mer i skuldavskrivningar än till investeringar i hälsa och utbildning. De fattigaste ländernas skulder måste skrivas av helt, dock inte på ett sådant sätt som urholkar biståndet. Biståndsminister har sagt om enprocentsnivån: En del skulle kalla det privilegium. Jag skulle kalla det en förbannelse (070625). ville statsministern i sitt Vaxholmstal använda nedskärningar i biståndet för att finansiera skattesänkningar här i . Är fattigdomsperspektiv verkligen äkta? Nej till överföring från biståndsramen till utgiftsområde 6 Regeringen föreslår att 115 miljoner avseende vad som varit internationella insatser på området humanitärt bistånd ska handhas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, på utgiftsområde 6. Detta avvisar vi då vi anser att biståndsmedel bör hanteras via biståndsanslaget såsom varit fallet eftersom det är en viktig princip att inte blanda biståndsmedel med andra anslag. Vi socialdemokrater tror på globaliseringens möjligheter. De senaste årtiondenas ekonomiska globalisering har skapat ett ökat välstånd och bidragit till att fattigdomen minskat för flera hundra miljoner människor. I globaliseringens kölvatten har avstånden mellan människor minskat samt kunskapen och förståelsen för levnadsvillkoren på andra sidan jordklotet ökat. Dag för dag växer kraven på demokrati, mänskliga rättigheter och social trygghet runtom i världen. Aldrig har det funnits så många demokratier som . Och sambandet mellan demokrati och ekonomisk utveckling är starkt. Människor över hela världen bär samma drömmar om att kunna leva i trygga och socialt ansvarstagande samhällen med respekt för människovärdet. Genom demokratiska val mellan fria partier kan medborgarna ställa krav på sociala reformer och fackliga rättigheter. Demokratins landvinningar har gjort att färre människor drabbas av svält och att allt färre krig utkämpas mellan stater. Kränkta fackliga rättigheter eller inga alls, svältlöner, inlåsta arbetare, barnarbete och lönedumpning måste bekämpas med facklig och politisk kamp för demokratiska fri- och rättigheter. är globaliseringen en källa till oro och otrygghet. Kraven på flexibilitet utan skyddsnät och de snabba ekonomiska ökar osäkerheten och maktlösheten. Människor hinner inte med, och många upplever att de jagar efter utvecklingen istället för att styra den. Omställningen till den nya ekonomin skapar oro för framtiden i såväl den rika som den fattiga världen en oro för att alltfler av industrijobben flyttar till låglöneländer och att inga nya arbetstillfällen skapas i deras ställe. Låglöneländer spelas ut mot varandra, vilket försvårar kampen för en bättre tillvaro. Den mycket allvarliga finanskris som vi antagligen bara har sett början på skapades ur en mix av omättlig girighet, obefintliga regler, oansvarigt risktagande och gränslösa bonussystem för att skapa största möjliga . Även om den främst skapades på den amerikanska finansmarknaden påverkas även vi av dess verkningar. Även en i grunden positiv inställning till globaliseringen kräver medvetenhet om att globaliseringen medför nya risker. Ett av dessa är beroendet av ny och sårbar infrastruktur som exempelvis elnät, flygtrafik och telekommunikationer. Ett annat område är ekologiska hot. Den ökande levnadsstandarden i globaliseringens spår utsätter naturen för större belastning; resurser som vatten, energi och skog riskerar att utarmas som miljöfarliga utsläpp från fabriker, bilar och hushåll ökar både i de rika länderna och i nya tillväxtekonomier som och . Det globala ekosystemet rubbas med klimatförändringar och ozonhål som följd. Till de ekologiska hoten kan också räknas smittsamma globala epidemier, så kallade pandemier. Dödliga pandemier är ett av de största säkerhetshoten som vi står inför. De kan antingen utlösas av terrorister som använder biologiska stridsmedel eller på naturlig väg. Mänskligheten tränger nu in i det sista orörda delarna av världen, de djupa regnskogarna. Där finns en del dödliga smittsamma sjukdomar. Smittor kan också frodas i de multimiljonstäder som växer fram i fattiga delar av världen. Dålig eller total avsaknad av sanitet och människor som lever hopträngda gör dessa städer till bakteriehärdar. En pandemi skulle kunna få katastrofala följder inom den transnationella ekonomin. När det fria flödet av varor och människor begränsas för att stoppa smittorisken kan konsekvensen bli att världsekonomin kollapsar. Andra hot mot den globala ekonomin kan komma inifrån, såsom en börskrasch i ett land, eller utifrån, i form av en terrorattack som slår ut exempelvis datasystem för finansiella transaktioner. är beroende av den transnationella ekonomin när det gäller både arbetstillfällen och tillgång till mat. Det finns också stora säkerhetspolitiska utmaningar, till exempel att minska sårbarheten i de teknologiska och ekonomiska infrastrukturerna, vilka samhället är beroende av. Det kan ske genom olika tekniska lösningar, exempelvis genom att inte anlägga städer i områden som man vet kan drabbas av naturkatastrofer till exempel och och att bygga hus som kan stå emot jordbävningar och andra stora påfrestningar. En annan utmaning är att minska människans skadliga påverkan på miljön: En lösning är att utveckla teknik som belastar miljön mindre. Typexempel är hybridbilar, energisnåla glödlampor och återvinning av avfall. Många människor är beredda att ta ett större ansvar för framtidens miljö, men miljömedvetenheten måste öka. Att finna sätt att hantera utmaningen i de globala politiska och sociala spänningarna kan vara svårare. Roten till problemet är att en stor majoritet av världens befolkning lever i fattigdom, och lösningen är att utjämna orättvisorna. Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen som industritillverkningen flyttar till andra marknader sysselsätter kunskaps- och arbetsintensiva sektorer alltfler. I har antalet anställda inom industrin minskat med en halv miljon, men har antalet sysselsatta inom tjänstesektorn ökat med mer än en miljon. USA-professorn menar att det är individen och inte branscher eller företag som utgör grunden i den nya globala ekonomin. har vi mest handlat med varor, och handlar vi alltmer med arbetsuppgifter. Varje arbetsuppgift kommer att utföras där placerarna får ut mest för investerade pengar. Det handlar alltså inte om framtiden för hela branscher, som när teko-industrin försvann med sömmerskor, administration och personalavdelning. kan istället enskilda arbetares eller tjänstemäns jobb försvinna ur en i övrigt mycket vinstgivande bransch eller firma därför att just deras arbetsuppgift görs billigare på andra ställen. Socialförsäkringarna fungerar väl i sin nuvarande utformning eftersom de just är uppbyggda kring individerna. På den svenska arbetsmarknaden bejakar de fackliga organisationerna att olönsam produktion slås ut och individen har skyddats med en generös a-kassa och arbetsmarknadspolitik, något som snabbt kan raseras när nu regeringen successivt monterar ned trygghetssystemen. När olönsamma arbetsuppgifter slås ut måste individen skyddas på samma sätt. menar att för att inte göra folk rädda för globaliseringen är det viktigt med en politik för social trygghet som gör att alla ställer upp på globaliseringen. resonemang slår hål på den mytbildning som finns om att det bara är industriarbetare och exportsektorer som säljer produkter med lågt kunskapsinnehåll som utmanas av global konkurrens. Medelklassens tjänstemän upplever sin anställningstrygghet som betydligt mer hotad än övriga grupper på arbetsmarknaden. Därmed väntar ökad otrygghet, snabba och omfattande strukturförändringar och en tydlig risk för sämre reallöneutveckling för svensk medelklass. Det krävs omställningstrygghet även för denna grupp med kvalificerade utbildningsalternativ och kompetenskonton. får tjänstemän i snitt mindre än halva lönen i ersättning vid arbetslöshet. Den borgerliga regeringens politik för de svenska trygghetssystemen inger stor oro. Många internationella forskare, som t.ex. , tror på den svenska modellen. Enligt är ett av de länder som har mycket goda förutsättningar att klara framtidens utmaningar. Han anser att den svenska samhällsmodellen är framgångsrik. Det är ingen slump att rankas högt på internationella tillväxt-, utbildnings- och kreativitetslistor. Vi socialdemokrater förde en framgångsrik politik baserad på övertygelsen om att anpassning inte ska ske på bekostnad av människors rättigheter och trygghet. Tack vare forskning och utbildning, tack vare en obändig vilja att värna arbetsrätt och sociala trygghetssystem och tack vare kampen för allas rätt till lika behandling är vi väl rustade att ta oss an framtidens utmaningar. Det finns således mycket goda grunder för att värna den så kallade svenska eller nordiska modellen både i EU och globalt samt att kämpa för fackliga och sociala rättigheter i , i EU och globalt. Det har dock blivit allt tydligare att det internationella kapitalets jakt på snabba och allt högre vinster inte tar mänsklig hänsyn att människor används som spelbrickor. tävlar länder och företag om att få produktionskedjans mest värdefulla länkar och att få behålla dessa . För oss socialdemokrater är det oacceptabelt att konkurrera om företagens investeringar genom att försämra tryggheten på arbetsmarknaden, dumpa löner eller sänka miljökrav. Den informella sektorns andel av ekonomin växer, inte minst i utvecklingsländer. Oreglerade eller direkt olagliga förhållanden innebär ofta rättslöshet för arbetare och småföretagare, som ofta utnyttjas på ett hänsynslöst sätt som anställda eller underleverantörer. Avreglering och privatisering som ökar en sådan exploatering motverkar en hållbar utveckling. Fattigas ägande-, avtals- och arbetsrätt skapar möjlighet till verklig tillväxt. Rätt till den jord man brukar är central. Vår slutsats är inte att försöka hindra förändringarna utan att styra dem. Det är inte det internationella kapitalet som kommer att se till att människor förbereds för arbeten i nya branscher. Istället krävs stark politisk beslutskraft och facklig-politisk samverkan för att nå framgångar i en global konkurrens. En av de bärande tankarna inom socialdemokratin är att trygghet för människor och investeringar i kunnande är nödvändigt för ökad tillväxt. Tvärtemot den moderatledda regeringen i tror vi inte att otrygghet och rädsla för att mista sitt jobb bidrar till utveckling. Trots hård internationell konkurrens står samhällen med höga ambitioner om jämn fördelning och gemensam välfärd som de nordiska starka. Avancerade ekonomier med världsledande produktion är komplexa och kräver en god samhällsmiljö. Kollektiva lösningar för utbildning, hälsa, miljö och infrastruktur är ofta de mest effektiva. Företagen är beroende av hög utbildningsnivå, kvalitativ forskning och bra livsmiljö för att kunna rekrytera, moderna kommunikationer och försörjning, pålitlig samhällsservice och rättsliga förhållanden. Långt gången specialisering, systemtänkande, kreativitet, engagemang och alla medarbetares ansvar kännetecknar den mest värdefulla produktionen och gynnas i ett öppet, demokratiskt och jämlikt samhälle. Vi socialdemokrater har två parallella strategier. Vi ska i solidaritet verka för att globaliseringen sprider välstånd i hela världen och att alla kan känna trygghet i sina arbeten. ska svenska arbetstagare erbjuda kompetens i världsklass.