mot · GW02A377 · 2008-10-07 00:00:00 — Vi menar att det är dags att lyfta upp ersättningen vid deltagande i arbetsmarknadsprogram. Det är orimligt att deltagande i aktiviteter som syftar till att bryta arbetslösheten ger mindre inkomster än vid arbetslöshet. Dessutom är det statsfinansiella läget mycket bra, vilket innebär att det finns ekonomiskt utrymme för en förbättring för denna, ekonomiskt sett, hårt ansatta grupp. föreslår att arbetslöshet med a-kassa och deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin ska berättiga till en ersättning motsvarande av tidigare dagsförtjänst. Möjligheten att kvalificera sig för arbetslöshetsförsäkringen genom studier, studerandevillkoret, har avskaffats. Det betyder att övergången mellan högskoleutbildning och inträde på arbetsmarknaden försvåras. Det är olyckligt då studierna som regel syftar till att ta sig ut till rätt jobb. Att regeringen i sin argumentation hävdar att övergången mellan studier och arbete måste lösas på annat sätt än genom arbetslöshetsförsäkringen är inte trovärdig då det saknas medel och konkreta förslag till hur det ska lösas. Slopandet av studerandevillkoret leder också till ökade kostnader för kommunerna då många studenter som avslutat studierna, som söker jobb men ännu inte fått något, kommer att tvingas söka kommunalt försörjningsstöd då de inte har rätt till ersättningen från a-kassan. Enligt uppgifter från TCO var det ca 38 000 studenter som 2005 fick ersättning enligt studerandevillkoret. Till detta kan läggas att regeringen underlättat för tidsbegränsade anställningar, vilket bland annat innebär att säsongsanställda drabbas hårt. Ett annat problem för de säsongsanställda är att även reglerna för a-kassan förändras. baserades deras ersättning från a-kassan på inkomster av arbete . Med de nya reglerna fördubblas tiden . Det betyder att arbetslöshetsersättningen för säsongsanställda drastiskt minskar. föreslår att studerandevillkoret i arbetslöshetsförsäkringen återinförs . Av denna anledning beräknas anslaget höjas med . 4.4Höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen föreslår som en del i vårt förslag om en ny socialförsäkring Arbetslivstrygghet att taket i arbetslöshetsförsäkringen höjs . För det beräknas anslaget höjas med . Regeringen har infört en arbetslöshetsavgift som ersätter den förhöjda finansieringsavgiften för arbetslöshetskassorna. Avgiften är av kassornas utbetalningar av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Regeringen hymlar inte med avsikten bakom förslaget. Inför beslutet skrev man rakt av att det handlar om att arbetstagarorganisationerna ska vara ansvarsfulla i löneförhandlingarna. I klartext betyder det att facken ska motverka löneökningar som kan leda till låg lönsamhet för arbetsgivarna vilket i sin tur kan leda till arbetslöshet. Det finns mycket som kan anföras mot ett sådant resonemang, till exempel att det inte precis är branscher med höga löner som lider av hög arbetslöshet. Det är precis tvärtom. I verkligheten betyder införandet av arbetslöshetsavgifterna att avgiften till a-kassan höjs för dem som jobbar i branscher med hög arbetslöshet medan de som jobbar i branscher med låg arbetslöshet får lägre avgifter. Det handlar om att straffa det kollektiv som jobbar i osäkra branscher medan man gynnar dem som är på säker mark. föreslår att systemet med arbetslöshetsavgifter avskaffas och ersätts med ett system som solidariskt utjämnar avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. 4.6Arbetsmarknadspolitik för de som står långt bort från arbetsmarknaden Arbetslösheten har minskat men trots detta finns det många arbetslösa. De som är arbetslösa är ofta de som står långt bort från arbetsmarknaden och som kanske inte haft ett arbete . Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste sättas in, i stället för att, som den borgerliga regeringen gör, dra ner på insatserna. Det kan gälla allt från omskolning och yrkesutbildning till stödåtgärder. Svenska för invandrare måste ses över eftersom kvaliteten på utbildningen skiljer sig mycket åt. Friåret har också visat sig vara en bra åtgärd för personer som står långt från arbetsmarknaden att få in en fot på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår att anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ökas med en dryg miljard kronor jämfört med budget 2008. Men det som ser ut som en ökning är i själva verket en minskning då kostnaderna för anställningsstöd för långtidsarbetslösa och långtidssjuka flyttas från inkomstsidan, minskade skatteinkomster med , till utgiftssidan i statsbudgeten. Regeringens kostnadsprognos ligger lägre än vad som är budgeterat. Då bör det dock betonas att det handlar om en ytterst osäker prognos med tanke på lågkonjunkturens effekter. Dessutom finns det all anledning att räkna med en kraftigt ökad arbetslöshet 2009 då lågkonjunkturers effekter på sysselsättningen fördröjs. föreslår att anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser höjs med 2009 och med 2010 och 2011 i förhållande till regeringens anslag. och omvärlden går in i ett läge med betydligt lägre tillväxt, sjunkande sysselsättning och ökande arbetslöshet. De som står längst ifrån arbetsmarknaden och har sämst förankring på arbetsmarknaden (unga, personer med långa arbetslöshetstider, personer födda utomlands) kommer att drabbas hårdast. För att skapa större möjligheter för dessa personer att komma in på arbetsmarknaden när konjunkturen vänder uppåt igen behövs kvalitativa utbildningsinsatser. På står samhället inför stora utmaningar. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat- och miljöproblem och därmed trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framför allt spårbunden trafik, renovering och energieffektivisering inom bostadssektorn, utbyggnad av förnybar energi och utveckling av ny miljöteknik är nödvändiga. Sammantaget ställer det stora krav på samhället vad det gäller utbildning och kompetensutveckling. skapar det möjlighet att utveckla och svenska företag, och förutsättningarna för ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och nya jobb förbättras. föreslår en satsning på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning med 9000 platser och 10000 platser 2010 och 2011 och anslår 2009 och 2010 och 2011 som finansieras inom anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Intresset för det nu avskaffade friåret överträffade alla förväntningar. Det visar att det var en bra och efterlängtad reform. Många ville ta chansen att pröva något nytt . Det finns som väntat en stor variation i vad friårstagarna har gjort under sin ledighet. Många har valt att satsa på alternativen att starta eget företag eller vara hemma med barn eller barnbarn. En annan stor grupp har studerat, antingen för att höja sin kompetens eller för att ta chansen att studera något man annars aldrig skulle få möjlighet till i sin yrkesroll. Även för de personer som vikarierade för friårstagarna gjordes en välfärdsvinst genom att en i vissa fall långvarig arbetslöshet kunde brytas. På kort sikt leder friåret naturligtvis till en minskning av arbetslösheten. Varje friårstagare ersätts av någon arbetslös, varför antalet registrerade arbetssökande minskar. De personer som går in som vikarier för friårstagarna tillägnar sig också en värdefull arbetslivserfarenhet. Den generella utbildningsnivån för de arbetssökande höjs, liksom utbildningsnivån för företagens anställda. Detsamma gäller också den positiva effekt som uppnås av att flera under friåret väljer att starta eget, vilket ger en ny grund för fler livskraftiga småföretag. utvärdering av friåret visar att reformen lett till ökad rörlighet på arbetsplatser och arbetsmarknaden. () visar att tiden i arbetslöshet för friårsvikarierna minskat efter vikariatet. Friåret har således varit positivt för både vikarier och friårstagare. föreslår att friåret återinförs, till en kostnad på miljoner som finansieras inom anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Starta-eget-bidraget är en arbetsmarknadsåtgärd som få tar del av. Skälet till det har att göra med att vi varit inne i en högkonjunktur med minskad arbetslöshet och minskat deltagande i arbetsmarknadsprogram. Men vänder det med ökad arbetslöshet som följd och då gäller det att inriktningen på programutbudet är brett och framtidsinriktat för att ge så många som möjligt goda förutsättningar att snabbt återinträda på arbetsmarknaden. Många av de nyanmälda arbetslösa kan utan tvekan ta steget att bli egenföretagare. Det gäller inte minst bland de yngre vilka dessutom har spännande idéer som skulle kunna förverkligas genom ett eget företag. Problemet är att många värjer sig då man saknar kunskap om vad som krävs för att starta eget man vet inte hur man gör. erfarenheter visar att starta-eget-bidraget är en av de mest träffsäkra åtgärderna. Det leder i hög grad till jobb och varaktig sysselsättning. Mot den bakgrunden och att vi nu befinner oss i ett läge med stigande arbetslöshet, menar att det bör göras en särskild riktad satsning på starta-eget-bidraget. föreslår en särskild satsning på starta-eget-bidraget med 200miljoner kronor 2009, 2010 och 2011 som finansieras inom anslaget Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Trots en god konjunktur och en god arbetsmarknad är det fortfarande stora grupper av människor som inte får arbete. Det handlar om funktionshindrade, f.d. missbrukare, f.d. kriminella och långtidssjuka m.fl. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna både i samhälle och i arbetsliv. Det skapar nya arbetstillfällen och ökar arbetskraftsutbudet. De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen och eventuella vinster återinvesteras i verksamheten. Samhällsvinsterna av det sociala företagandet är uppenbara och dokumenterade. 2007 fanns det ca 150 sociala företag i som vuxit fram oberoende av varandra och som är förankrade i de grupper vars behov de avser att lösa. De har ofta startat som projekt med stöd av intresseorganisationer eller kommuner och med starka inslag av eldsjälars engagemang. Intresset för socialt företagande är växande i men också internationellt. Goda erfarenheter finns i flera av EU:s medlemsstater. Trots detta är det sociala företagandet och dess förutsättningar närmast okänt hos myndigheter som AMS och och hos företagsstödjande aktörer. Det innebär stora svårigheter när man ska bygga långsiktigt hållbara företag. Dagens regelverk är ofta inte anpassade för de sociala företagen och deras medarbetare. Därför behövs insatser för information, kunskapsutveckling, samordning, kompetensutveckling och en översyn av relevanta lagar och regler m.m. Arbetsförmedlingen har uppdraget att i sin verksamhet allt mer upphandla jobbskapande åtgärder av andra aktörer. Till det är positivt då det behövs många nya inslag i åtgärdsprogrammen. Arbetsförmedlingen samarbetar också allt mer med bemanningsbranschen, som är Arbetsförmedlingens största kund. Men det finns mer att göra. har redan tidigare föreslagit att regeringen tar initiativ för att stimulera arbetsmarknadens parter att bedriva arbetsförmedling. , Ingenjörer, , och har startat arbetsförmedling för sina medlemmar i samarbete med och Salus Ansvar. Namnet på förmedlingen är . Denna typ av initiativ bör enligt vår mening uppmuntras av staten. Vi är övertygade om att fackens lokala kännedom om sina egna medlemmar och förutsättningarna på de lokala arbetsmarknaderna ger dem goda förutsättningar för arbetsförmedlande uppgifter. Det gäller också i minst lika hög grad bland TCO- och LO-facken liksom för avtalsslutande arbetsgivarorganisationer. Mot denna bakgrund anser vi att staten, inom ramen för anslag till arbetsförmedling, ska ge ekonomiskt stöd till arbetsförmedlingar som drivs av kollektivavtalsslutande parter på arbetsmarknaden. gör ett omfattande och bra inspektionsarbete på arbetsplatserna. Det är uppenbart att arbetar i en anda av att i samförstånd lösa arbetsmiljöproblem och inte i första hand att sätta dit arbetsgivare och deras ansvariga fysiska företrädare. Trots att inspektörer har rätt att göra oanmälda arbetsplatsbesök anmäler de vanligen sin inspektion i förväg. Av rapporter framgår att få anmälningar leder till åtal enligt straffansvar. Att så är fallet beror enligt samstämmiga uppgifter på att det ofta är mycket svårt för åklagare att säkerställa vilken fysisk person som kan ställas till ansvar. Anledningen till det är inte bristande kompetens hos utan snarare att lagstiftningen är otillräcklig. Med dagens lagstiftning finns det anledning att misstänka att mindre seriösa företag kan komma undan åtal för arbetsmiljöbrott beroende på oklarheter om vem eller vilka fysiska personer som utsetts till ansvariga. På motsvarande sätt kan det vara lättare att finna de ansvariga personerna hos seriösa företag med klara och tydliga delegationsregler. Det skulle kunna betyda att medan seriösa företag får stå till svars för smärre brott mot arbetsmiljölagstiftningen kan mindre seriösa företag gå fria för betydligt allvarligare brott. Mot denna bakgrund menar att det finns anledning att pröva rimligheten i att det inte går att ställa juridiska personer till straffrättsligt ansvar för arbetsmiljöbrott. Ett stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet genom företagshälsovård eller motsvarande resurser är av stor betydelse. Med hänsyn tagen till de stora pensionsavgångarna inom företagshälsovården och det utökade behov av företagshälsovård som kan förutses är det viktigt att utbildningen av företagshälsovårdspersonal utvecklas både kvalitativt och kvantitativt. Regeringen har sedan den tillträdde minskat anslagen till . Det har bland annat inneburit att många tjänster avvecklats på myndigheten och att inspektionsarbetet dragits ned. föreslår regeringen att anslaget till ökas med . Enligt vår mening är det otillräckligt. Vi menar att det krävs en anslagshöjning som innebär att verksamheten kan lyftas till nivån som gällde innan regeringsskiftet. föreslår att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. I den första budgetpropositionen efter regeringsskiftet spikades att skulle avvecklas från . Då deklarerades att regeringen skulle återkomma till med ytterligare anslagskonsekvenser samt i de fall vissa arbetsuppgifter ska föras över till annan myndighet. kan med detta konstatera att regeringens antydningar, att verksamheter skulle fortsättas genom annan myndighet, inte uppfylls. Det är enligt vår mening oacceptabelt då bedriver viktig forskning på områden inom en allt mer komplex och förändringsbenägen arbetsmarknad. Det gäller inte minst inom jämställdhets- och arbetstidsområdet. föreslår att återinrättas och anslår 2009 och 2010 och 2011. Se vidare SOU 2005:56 Det blågula , avsn. DO 2005 dnr 419-2005 ab.