ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T390 · 2008-10-01 00:00:00 — Alkolås som krav på nya bilar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alkolås bör införas i alla nya personbilar som säljs i eller importeras till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör arbeta för att bli försöksland inom EU med krav på alkolås i nya personbilar. Vi nås ständigt av rapporter kring den skrämmande höga frekvensen av bilförare som kör onyktra. Polisen ökar sina kontroller och fler onyktra förare avslöjas och får sina straff. Det är viktigt att öka möjligheterna för att förebygga dessa brott för att eliminera de stora risker som finns för medtrafikanterna. En av de mer effektiva åtgärderna är införande av alkolås i personbilar som säljs i, och importeras till, . Gjorda försök visar mycket goda resultat och frågan har också utretts. Alkolås skulle på ett avgörande sätt minska förekomsten av alkohol i trafiken. Det har även visat sig att alkolåset är ett effektivt verktyg i kampen mot alkoholmissbruk och har en rehabiliterande verkan på personer med alkoholproblem. Det är också viktigt att användning av alkolås är ett villkor på körkortet för dem som blivit dömda för rattfylleri. Det största hindret för att införa alkolås i alla bilar har varit svårigheterna att inom EU få genomslag för vår syn på det olämpliga i att köra bil alkoholpåverkad. kan vi se en början till förändring även på det europeiska planet. Det är därför angeläget att på detta område visar att alkolås skulle vara en effektiv åtgärd för att få ner rattfylleri och rattonykterhet och driver frågan med kraft inom EU. En rimlig tidpunkt för genomförande av detta skulle kunna vara 2012. Då ges både bilindustri och konsumenter möjlighet att anpassa sig till förändringen, och regeringen hinner både utreda genomförandet och få försöket godtaget utifrån EU:s perspektiv.
mot · GW02T391 · 2008-10-01 00:00:00 — Gemensamma regler för färdtjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten. Många människor i vårt land är funktionshindrade och därför i stort behov av samhällets stödinsatser. En viktig del därvidlag är möjligheten till färdtjänst. En väl fungerande färdtjänst ger möjlighet för funktionshindrade att leva ett så normalt liv som möjligt. Det är också en viktig trygghetsfaktor. Färdtjänsten fungerar i många kommuner på ett utmärkt sätt; ett problem är dock att omfattning, tillgänglighet, avgifter m.m. varierar mellan kommunerna. Möjligheten för en funktionshindrad person att ta del av samhällets stödinsatser är med andra ord beroende på vilken kommun man bor i. Rörelsehindrades intresseorganisationer har uttryckt en inställning till frågan om färdtjänst på följande tänkvärda sätt vi är inte patienter utan medborgare. Medborgarskapet ger både skyldigheter och rättigheter men är samma oberoende av var man bor i landet. Frågan har varit föremål för behandling men utan önskvärt resultat. Frågans principiella dimension kvarstår, varför en ändring som likställer funktionshindrades rättigheter oavsett kommuntillhörighet bör göras. Mot denna bakgrund finns behov av att överväga någon form av mer enhetliga och gemensamma regler för färdtjänsten.
mot · GW02T392 · 2008-10-02 00:00:00 — Ökade krav på sjöfarten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur ökade miljökrav kan ställas på sjöfarten. Sjöfarten har stor påverkan på vår gemensamma naturmiljö och vår hälsa. De fartygens bränslen innehåller upp till tiotusen gånger mer svavel än vad diesel för landburna fordon innehåller. Om ingenting görs nu för att stävja detta kommer utsläppen från sjöfarten att vara större än de landbaserade fordonens utsläpp. Det som också är känt och skrämmande är att det finns tillgänglig teknik för att minska utsläppen men som inte används. Om denna teknik skulle användas i en större omfattning än vad som är fallet så skulle utsläppen som påverkar människor och miljö minska drastiskt. Svensk export- och importindustri börjar nu ställa miljökrav på sina sjötransporter via fastställda kriterier i ett dokument. De ställer krav på bränslen, kemikalier och reningsutrustning för fartyg. Det är ett flertal stora svenska företag såsom ABB, , H&M, , , SKF, Logistics, Tetra och . Det kan konstateras att det är svårt att komma åt en internationell verksamhet såsom sjöfarten med nuvarande lagstiftning. Frågan blir då osökt varför inte staten och landets hamnar kan ställa motsvarande krav som företagen. Mot denna bakgrund finns det anledning göra en översyn hur utökade miljökrav kan ställas på sjöfarten med utgångspunkt från vad som anförs i motionen.
mot · GW02T393 · 2008-10-02 00:00:00 — Bredbandsutbyggnad i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statligt stöd för fortsatt bredbandsutbyggnad i hela landet. Ungefär 146 000 hushåll och arbetsplatser saknar möjlighet att skaffa bredband, beroende på att grundläggande förutsättningar fattas. I tider av vikande konjunktur är det än mindre troligt att marknadens aktörer ensamma vill investera i dessa områden där avkastningen inte är säker på kort sikt. Det blir därför ännu viktigare att samhället tar ett tydligt ansvar för utbyggnad i de områden som inte ses som kommersiellt intressanta. Allas tillgång till Internet är en viktig fråga i många avseenden dels är det en demokratifråga att alla medborgare skall ha möjlighet att kunna utnyttja nätet till en rimlig kostnad, dels är det en fråga om konkurrenskraften för de företag som verkar på landsbygden. För att kunna driva ett företag effektivt är det nödvändigt med effektiv telekommunikation för att hantera bankärenden, kommunikation med leverantörer och kunder med mera. Nättjänsterna har dock utvecklats på ett sätt som gör att bredband är nödvändigt för att kunna använda dem. Det räcker inte längre med telefonmodem. Detta gör att tillgången till Internet i praktiken sjunker om man inte når alla med bredband. Bristen på tillgång till vettig anslutning till Internet för alla skapar en digital klyfta mellan dem som har och dem som inte har. Detta måste samhället gemensamt bidra till att motverka, och vi kan inte enbart förlita oss på marknadskrafterna. Statistik från visar att () har lägst andel av bredbandsanslutna invånare bland de nordiska länderna. var vi i topp. För att inte ytterligare halka efter i denna utveckling behöver regeringen markera vikten av en hög bredbandsanslutning hos befolkningen. En satsning på att ge alla medborgare och företag i , inte minst i glesbygd, möjlighet till anslutning är då viktig för att upprätthålla trovärdigheten för detta. För att garantera ovanstående behöver staten alltså avsätta medel för att bidra till finansiering av bredbandsutbyggnad åt alla.
mot · GW02T396 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga över delar av ansvaret för trafiksäkerhet och kontroller på . Polisen har en stor arbetsbörda; den ska förhindra brott och den ska utreda brott som har begåtts. Den ska också övervaka trafiken och göra trafikkontroller. Vid trafikolyckor ska den dirigera trafiken vid exempelvis bärgningar. Rapportskrivning om alla åtgärder ska naturligtvis också ske, för att vårt samhälle ska vara rättssäkert. Därför är det viktigt att vi använder vår svenska poliskår på bästa sätt, med hänsyn taget till den utbildning och erfarenhet som den har. Det finns möjligheter att lägga över exempelvis delar av trafikkontroller på , så att verket får en övervakande roll vad gäller trafiksäkerheten. Därmed frigör man viktiga polisresurser till annat arbete. Vi anser att möjligheterna att lägga över delar av ansvaret för trafiksäkerhet och kontroller på exempelvis bör ses över.
mot · GW02T398 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om järnvägsförbindelser i län. Motionen handlar om hela sträckan mellan och i län eller ännu riktigare sträckan HälleforsLaxå eftersom även i hög grad skulle gynnas av en möjlighet att komma snabbare in till och vidare mot , men eftersom investeringsbehovet i första hand gäller sträckan NoraÖrebro så koncentreras resonemanget i motionen runt det. Persontrafiken på järnväg mellan och upphörde . Alla kollektiva resor sker med buss och restiden med buss är längre än vad den var 1966. Att korta restiderna är knappast möjligt och huvudanledningen till det är att infarten till utgör en flaskhals i vägtrafiken. Ett eventuellt återupptagande av persontrafiken på järnväg mellan och utreds just nu av Länstrafiken i . Med tågtrafik skulle restiden kunna halveras jämfört med buss och förkortas jämfört med bil. Kollektivtrafikens marknadsandel av resorna NoraÖrebro är och möjligheterna till ett ökat kollektivt resande bedöms som goda. mellan och består av två delar, NoraErvalla och ErvallaÖrebro. Den första delen utgörs av en enkelspårig museijärnväg med låg standard och behov av omfattande upprustning. Sträckan ErvallaÖrebro är en modern dubbelspårig järnväg som är en del av godsstråket genom Bergslagen. Kostnaden har beräknats till , i prisnivå 200801. Utbyggnaden antas pågå . När miljöhoten riskerar att drastiskt förändra levnadsvillkoren för människor runt om i världen så är det vår skyldighet att ta vara på alla möjligheter att begränsa de utsläpp som vi människor är upphovet till. Det är i det sammanhanget vi måste sätta in tanken på att nu använda äldsta järnväg för modern arbetspendling. pendlar 1 000 personer från till och ytterligare 200 pendlar till . En modern tågförbindelse till skulle möjliggöra snabba transporter vidare till och . Att snabbt kunna ta sig till är något som många lokala företagare prioriterar högt. Det innebär också att regionens attraktionskraft för nya företagsetableringar ökar. Bra kollektivtrafik ökar den ekonomiska tillväxten och därmed företagens omsättning utan att belasta miljön. Det är viktigt att vi framförallt av miljöskäl men också av regionala arbetsmarknadsskäl prioriterar järnvägssatsningar, som liksom det i motionen presenterade, beräknas ha en hög samhällsekonomisk nytta. Dessutom kan tilläggas ett antal ytterligare argument som starkt talar för denna satsning. Det skulle medverka till en regionförstoring, möjlighet för människor att bo på ett ställe och arbeta på ett annat, i på ett sätt som inget annat infrastrukturprojekt i vårt område kan uppvisa. Det har enligt presenterade beräkningar en högre samhällsekonomisk nytta än många redan genomförda järnvägsprojekt. Investeringen har en liten prislapp i jämförelse med många andra järnvägsprojekt. Och inte minst, ett enigt län står bakom satsningen, vilket framgår av Målbild 2015 och 2030 för kollektivtrafiken i .
mot · GW02T399 · 2008-10-02 00:00:00 — Tågtrafiken mellan och , Tjustbanan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla järnvägen mellan och . För den framtida utvecklingen av , och är järnvägen mellan och , den s.k. Tjustbanan, betydelsefull. Den har trafikerats men är i ett mycket stort behov av upprustning. Banans längd är . För regionen är en upprustad järnväg av utomordentligt stor betydelse. Alternativet till järnvägen i regionen, , är smal och därmed inte framtidssäkrad, och en bättre järnvägsförbindelse skulle utöver miljöfördelar för person- och godstrafik möjliggöra arbets- och studiependling och skapa en större och mera robust arbetsmarknad och därmed möjliggöra en för regionens framtida utveckling och överlevnad nödvändig regionförstoring. Restiden mellan och är och . Med preciserade och delvis utredda upprustningsåtgärder kan banan förbättras och restiden kortas och ; detta till en beräknad kostnadsram av . I ett något längre perspektiv kan restiden förkortas till under timmen om bandelen rätas och förnyas, detta till en beräknad ytterligare kostnad av runt 1,5 mdkr. Av ovan angivna skäl anser vi att också denna del av behöver en bättre infrastruktur och att staten därför i kommande långtidsbeslut angående infrastrukturinvesteringar anvisar erforderligt utrymme för en upprustning av järnvägen mellan och , den s.k. Tjustbanan.
mot · GW02T4 · 2008-10-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra förslag. Genom sitt geografiska läge är oerhört beroende av effektiva hamnar och sjötransporter. Detta gäller i ännu högre grad ett län som med sin mycket omfattande tunga exportindustri. Vi såg därför med stor tillfredsställelse på det mycket omfattande arbete som gjordes av för att kartlägga de hamnar som är strategiska att satsa på för att kunna utveckla det svenska transportsystemet. Genom att satsa på dessa hamnar stärks landets konkurrenskraft. Utredningens förslag att peka ut strategiska hamnar har ett omfattande stöd från remissinstanserna. Trots detta vågar regeringen inte ta ställning. Regeringens brist på agerande gör att osäkerheten i infrastrukturplaneringen ökar. Det är absolut nödvändigt att satsa på strategiska hamnar om vi ska kunna skapa ett väl fungerande sammanhållet transportsystem. Regeringens brist på ställningstagande skadar både svensk sjöfart och svensk industri. förslag bör därför genomföras möjligt.
mot · GW02T400 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de speciella förhållanden som råder på för att finna lösningar på de initiala problem som uppstår innan den regionala produktionen och efterfrågan av biogas matchar varandra. Att ersätta fossila fordonsbränslen i med förnyelsebara icke klimatpåverkande bränslen är prioriterat. , som är en i relation till fastlandet ganska avlägsen ö med en liten hemmamarknad, har speciella förutsättningar i detta avseende. Mycket talar för att biogas är det alternativ, av den första generationens förnyelsebara fordonsbränslen, som passar bäst för . Potentialberäkningar visar att , beroende på öns stora animalieproduktion och en i förhållande till befolkningen stor mängd rötbart avfall, har landets bästa förutsättningar för att storskaligt producera biogas. har valt att gå före och skapa efterfrågan på biogas genom att ställa om kollektivtrafiken till biogasdrift, skiftet inleds med stadsbussarna . Flera storskaliga biogasanläggningar projekteras och byggs just nu på . En av anläggningarna som projekteras drivs av öns f.d. odlare av sockerbetor och är ett sätt för den produktionen att ersätta den nedlagda odlingen av sockerbetor på ön. Målet för dessa projekt är att producera fordonsgas till den lokala marknaden. Som vanligt vid uppbyggnad av ny produktion är biogasutvecklingen nu inne i ett kritiskt uppbyggnadsskede. Innan en lokal efterfrågan på biogas kommer att utvecklas via en ny fordonspark, måste biogasen som produceras transporteras till fastlandet. Eftersom att biogasen är ett s.k. farligt gods är man hänvisad till endast en tur på Oskarshamnslinjen. Omvänt gäller självklart att utan uppbyggnad av en biogasproduktion och ett därtill kopplat regionalt tillhandahållande av fordonsgas på kommer omställningen till förnyelsebara bränslen på ön att försvåras. Med hänvisning till de speciella förhållanden som råder på , en ö utan fast fastlandsförbindelse och en relativt liten egenmarknad, har samhället ett särskilt ansvar i att hjälpa till att finna lösningar på de initiala problem som uppstår innan den regionala produktionen och efterfrågan av biogas matchar varandra. Initialt skulle det bl.a. kunna bestå i att öka antalet möjliga turer för att under ett uppbyggnadsskede kunna transportera biogas till fastlandet.
mot · GW02T409 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bilbarnstolar i bussar. Det blir allt vanligare att bussar är utrustade med bilbälten. När bilbälte finns är det lag på att dessa skall användas av passagerarna. I vissa bussar, framförallt stadsbussar, finns det plats för barnvagnar och rullstolar. Dessa kan i bästa fall spännas fast i bussen under färd. För bussar som saknar plats och möjlighet att spänna fast en barnvagn borde det vara obligatoriskt att bussen är utrustad med ett antal säten med integrerad barnstol för de barn som är för små för att spännas fast i bussens ordinarie säkerhetsbälten. Alternativt skall bussen tillhandahålla bilbarnstol. Den gällande lagen om säkerhetsbälten i bussar borde därför utökas med ett sådant krav.
mot · GW02T410 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuner och bredbandsinfrastruktur. Tillgången till moderna bredbandstjänster är viktig för hela det svenska samhället. Inte minst är såväl näringslivet som den offentliga sektorn i hög grad beroende av IT-tjänster för att utveckla sina verksamheter och kommunicera med kunder och medborgare. Att både utveckling och tillhandahållande av bredbandstjänster sker på ett effektivt sätt är därför av stor betydelse. ska ligga i framkant i IT-utvecklingen, och för det krävs goda och stabila förutsättningar för innovation och företagande. Utgångspunkten för både lagstiftaren och regleringsmyndigheten bör vara att bredbandstjänster ska erbjudas på kommersiella villkor. har det offentliga ett ansvar i de områden där affärsmässiga incitament saknas, exempelvis i glesbygd. har det vuxit fram ett stort antal offentliga aktörer på bredbandsmarknaden. Enligt branschorganisationen finns det 139 kommunala stadsnät. På marknaden agerar också det statligt ägda . Dessa aktörer är ingalunda centrerade kring glesbygdsområden, utan agerar i de flesta fall även i tätorter. Oro för den omfattande offentliga näringsverksamheten på konkurrensutsatta, lokala bredbandsmarknader har uttryckts av såväl privata aktörer som flera expertmyndigheter. Risken för konkurrenssnedvridning bedöms som stor. I en nyligen publicerad rapport föreslår och utveckling () att regeringar inte helt bör förbjuda kommuner att träda in på bredbandsmarknaden. föreslås, om risk för konkurrenssnedvridning anses föreligga, att kommunernas verksamhet begränsas till grundläggande bredbandsinfrastruktur, till exempel tillhandahållandet av svartfiber kombinerat med tillträdesreglering. Liknande policyförslag har tidigare framförs av bland annat (). IT-politiken bör därför tydligt ha inriktningen att bredbandsinfrastruktur inte bör utvecklas till ett kommunalt ansvar. Istället bör privata investeringar uppmuntras på detta område så att ett sunt konkurrensklimat upprätthålles genom att PTS får i uppdrag att aktivt utöva tillsyn när det gäller konkurrensfrågor inom bredbandsinfrastruktur.
mot · GW02T411 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bredbandsstöd. I ett allt mer globaliserat konkurrensläge är ett välfungerande IT-samhälle en förutsättning för fortsatt svensk tillväxt. IT-marknadens tjänster och produkter förädlas i snabb takt, men de politiska projekt som har initierats har tyvärr inte alltid fått önskad effekt. förslag riskerar att bli ytterligare ett sådant projekt. Bredbandstäckningen i är god i större städer medan den i flera glesbygdsområden är sämre. I de mer tätbefolkade områdena finns kundunderlag, och därmed kommersiella villkor för aktörer, medan det i glesbygdsområden saknas möjligheter att investera i IT-infrastruktur. För att möjliggöra för mindre tätbefolkade områden att få tillgång till bredband avsatte staten därför för stöd till utbyggnad av bredband i glesbygd och i små orter , en god ambition som det dock vid närmare granskning finns skäl att kritisera. I framgår att det är oklart vilka effekter satsningen har haft. Tyvärr tyder mycket på att en stor del av medlen subventionerat utbyggnad av bredband i tätorter, det vill säga i områden där det redan finns IT-infrastruktur och god konkurrens. En sådan användning av bredbandspengarna är dubbelt felaktig: För det första går behövande glesbygdsområden miste om viktiga stödmedel. För det andra leder statliga insatser till konkurrenssnedvridning på fungerande marknader. Med det som utgångspunkt anser vi det därför tveksamt om staten ska fortsätta dela ut skattemedel till bredbandsutbyggnad. Det rimliga vore att först ordentligt avgöra om tidigare stödmedel verkligen har använts på ett korrekt sätt och haft avsedd effekt, samt att endast ge stöd till de områden av landet där förutsättningar saknas för att erbjuda IT-infrastruktur på marknadsmässig grund.
mot · GW02T412 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bensinmackar. kan konstateras att antalet bensinmackar runt om i landet minskar kraftigt. Det är en utveckling som hotar att urholka glesbygdens service och attraktionskraft. Naturligtvis är det landsbygdens egen utveckling som skall vara avgörande för vilken kommersiell service som erbjuds men är det tveksamt om dagens situation verkligen för detta. En av anledningarna till bensinmackarnas försvinnande är givetvis att antalet tätorter minskar och avbefolkas. Det finns helt enkelt inte tillräckligt med kundunderlag för att driva mackarna på marknadsmässig grund. Vidare har teknikutvecklingen inneburit att bilar har jämförelsevis större tankar än tidigare, vilket medför att man som bilägare inte behöver tanka lika frekvent. En annan anledning är den så kallade pumplagen som infördes . Lagen innebär bland annat att de större bränslesäljarna är skyldiga att erbjuda förnybara drivmedel. Detta har konsekvent lett till att många av de större oljebolagen ser över sina försäljningsställen, vilket redan resulterat i att de stängt igen många mackar. Detta drabbar glesbygden särskilt hårt, och i finns flera uppmärksammade exempel. Detta är en orimlig utveckling då även människor i glesbygden behöver kunna tanka sin bil utan att behöva resa lång väg för att göra det. En lösning kan vara att andra aktörer träder in vid sidan av de traditionella bensinbolagen genom att ytterligare förstärka teknikutvecklingen när det gäller bensinförsörjningen. Men det är även viktigt att olika typer av servicefunktioner, både offentliga och privata på olika nivåer, samordnas för att skapa bättre service. Sammantaget krävs att betraktar denna fråga som viktig och säkerställer att insatser tas för att bryta utvecklingen.