mot · GV02Fi9 · 2008-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:100 ekonomiska vårproposition behöver göra en rad kraftfulla investeringar för att möta framtidens utmaningar. Vi ser stora behov av att förstärka välfärden, bygga ut infrastrukturen och minska vår klimatpåverkan. vårbudget är ett tydligt alternativ till regeringens ekonomiska politik. Vi presenterar en politik för arbete, sammanhållning och solidaritet. Den bygger på feministisk politik och rättvis fördelning. Den präglas av långsiktighet och ett ansvarstagande för vår gemensamma miljö. Klimatberedningen föreslår att kapaciteten på järnväg för gods- och persontrafik ska öka med . Det är en ambition som stöder. Genom att använda en investeringsbudget och låna till investeringar i infrastruktur i stället för att direktavskriva dem, kan staten göra de järnvägsinvesteringar som är nödvändiga för att ska nå klimatmålen. vill avskaffa avkastningskravet på SJ för att sänka priset på tågresor. Vi föreslår att staten tar över och att får ansvar för sträckan. Vi satsar 8 miljarder för att minska tågförseningarna. Två storskaliga försök startas med klimattaxa, dvs. satsar vi över 8 miljarder för att utveckla lokal och regional kollektivtrafik. Vi vill bygga bort bostadsbristen. Sedan regeringen avskaffade bostadssubventionerna, har byggandet av hyreslägenheter minskat dramatiskt. Vi inrättar en bostadsfond som ger stöd till bostadsbyggande. Målet är att bygga 40000 bostäder . Minst hälften ska vara hyreslägenheter. Genom att sätta ett tak för byggkostnaden och förhandla hyran i förväg kan vi skapa bostäder som ungdomar, studerande och andra med låg inkomst har råd med. För att minska klimatpåverkan bör alla nya flerbostadshus som byggs vara s.k. lågenergihus eller passivhus. gör satsningar som genererar nya jobb i framtidsbranscher som bioenergi och miljöteknik. Miljöteknik har potential att bli en viktig exportnäring, men det saknas villiga investerare. Vi vill därför satsa på en miljöteknikfond för att få i gång och behålla produktion av miljöteknik i . Vidare föreslår vi att ska köpa skog och bli en tydligare aktör för en långsiktigt hållbar skogsutveckling. Enligt nätverk Svensk Miljöteknikexport kan exporten av miljöteknik ge 1000015000 arbetstillfällen . Med rätt förutsättningar kan produktion av biodrivmedel ge 25000 nya jobb fram , enligt . Den största orättvisan i är fortfarande att många saknar arbete. För att öka möjligheterna för funktionshindrade att få arbete föreslår vi höjda tak och fler platser för lönebidragsanställningar och offentligt skyddad anställning, OSA. Vi vill ge människor stöd med utbildning, en aktiv arbetsmarknadspolitik och rehabilitering. Vi säger nej till försämringarna för deltidsarbetslösa och återställer a-kassan. Unga långtidsarbetslösa som inte har gymnasieutbildning får möjlighet till yrkesutbildning på gymnasienivå. Vi vill anställa fler för att höja kvaliteten i välfärden. Ett riktat sysselsättningsstöd ges till kommuner och landsting som anställer, till avtalsenliga löner, där behoven finns. Vi skapar utrymme för nya jobb i sjukvården, äldreomsorgen, förskolan och skolan. Vi för en feministisk politik som syftar till att ändra maktförhållandena mellan könen. politik skapar fler arbetstillfällen, ger fler kvinnor rätten till ett heltidsarbete, pressar tillbaka deltidsarbetslösheten och skapar ett tryck för minskade löneskillnader mellan kvinnor och män. Vi satsar för att höja kvinnors löner. Med hjälp av ett viktat statsbidrag ger staten extra stöd till kommuner som höjer lönerna på ett sådant sätt att jämställdheten stärks. Vi vill införa individualiserad föräldraförsäkring och säger nej till regeringens förslag om jämställdhetsbonus och vårdnadsbidrag. Vi vet att makt och resurser måste omfördelas från män till kvinnor för att vi ska nå jämställdhet. Det gäller både politisk och ekonomisk makt. Jämställdhetspolitik handlar om att män ska avstå makt och privilegier som de har på grund av att de är män. skattepolitik ökar statens inkomster och skapar utrymme för en nödvändig fördelningspolitik. De gemensamma resurserna kan användas rättvist och mer framtidsinriktat. Skatterna ska användas för att utjämna skillnader i inkomst, finansiera välfärd och driva på miljöomställningen. Vi ska bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet och ger myndigheterna ytterligare resurser för detta. Klimatförändringarna kräver kraftfulla insatser i och i världen. Vi behöver minska utsläppen, som vi satsar på förnybar energi. Vi har som mål att satsa av BNP på klimatåtgärder i budgeten 2010. Vi inrättar ett klimatbistånd, investerar i havsmiljö och biologisk mångfald och etablerar ett centrum för energieffektivisering. Forskning och utveckling leder till ökad elproduktion från vindkraft och bioenergi, vilket gör det möjligt att avveckla kärnkraften. vill förbättra pensionärernas ekonomi och föreslår att garantipensionen höjs med 300kr . gör vi en uppräkning av pensionen för ATP-pensionärerna som fått försämrad pension . Vi vill även höja studiemedlet med 1200kr . En långsiktig politik kräver en förnyelse av den ekonomiska politiken. Kampen mot arbetslöshet måste vara det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi är därför fortsatt kritiska till systemet med en fristående riksbank. Vi ifrågasätter systemet med utgiftstak för staten, vilket motverkar offensiva välfärdssatsningar men tillåter ofinansierade skattesänkningar. Överskottsmålet för statens finanser bör ersättas med en politik för god hushållning och långsiktig hållbarhet. Budgetlagen bör också ändras så att staten kan använda en investeringsbudget och lånefinansiera långsiktiga investeringar i vägar, järnvägar och bredband. 5.1En politik för låga löner8 5.2Är sysselsättningsuppgången regeringens förtjänst?10 5.3.1Hur ser utanförskapet ut?12 5.3.2Minskar regeringens politik utanförskapet?13 5.5.1Bristande klimat- och infrastrukturinvesteringar22 5.5.2Neddragningar på utbildning och arbetsmarknadspolitik23 5.9En politik som fördjupar segregation och utestängning32 6De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet34 7.1Full sysselsättning, riktlinjer för finans- och penningpolitiken38 7.2Samhällsinvesteringar för att möta framtidens utmaningar39 7.2.1Ny budgetlag för långsiktiga investeringar40 7.2.4Klimat, miljö- och energiinvesteringar47 7.3En offensiv företags- och näringspolitik49 7.3.3Investera i fri programvara51 7.4.1Förädla det statliga ägandet54 7.4.2Öka det statliga ägandet54 7.5Vänsterpartiets skattepolitik för produktiv rättvisa58 7.5.2Skatter som styrmedel i miljöpolitiken58 7.6Utbildning för arbete och aktiv arbetsmarknadspolitik60 7.7.1Inkomstbortfallsprincipen höga tak och starka golv64 7.7.2Höjda garantipensioner och bostadstillägg65 7.8Den offentliga sektorn måste växa66 7.9Stärk välfärden fler jobb68 7.9.132000 fler i hälso- och sjukvården69 7.9.225000 fler i äldreomsorgen69 7.9.313000 fler i handikappomsorgen70 7.9.48000 fler anställda i förskolan70 7.9.55000 fler lärare i grundskolan70 7.9.61000 fler genuspedagoger och 1000 fler i elevhälsan71 7.9.710000 fler i fritidshemmen71 8Statsbudgeten och de offentliga finanserna72 beslutar att godkänna utgångspunkterna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 48 i motionen). beslutar att avslå den av regeringen föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 13 Arbetsmarknad respektive utgiftsområde 8 Migration (avsnitt 13.1.3 i propositionen).1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. försämrades de internationella konjunkturutsikterna. Utvecklingen försvagas ytterligare . Denna nedgång är till viss del orsakad av den djupa krisen på den amerikanska bostadsmarknaden, vilket har fått spridningseffekter i hela det amerikanska finansiella systemet. Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen i är stor. För svenskt vidkommande har de senaste årens ekonomiska utveckling varit mycket gynnsam. Tillväxten har varit hög, särskilt då den uppgick till 4,. Framför allt har arbetsmarknaden utvecklats starkt. Mellan ökade antalet sysselsatta () med 193000. Ökningen har varit speciellt stark inom näringslivets tjänstebranscher. började den svenska konjunkturutvecklingen mattas av. Orsaken var framförallt en försvagad efterfrågan på svenska varor i utlandet, vilket medförde en kraftig inbromsning av varuexporttillväxten. Konjunkturnedgången märks nu också tydligt på arbetsmarknaden. Antalet nyanmälda lediga platser vid arbetsförmedlingen var drygt 63000. Det är 21000 färre än . beräknas antalet sysselsatta, mätt som årsgenomsnitt, öka med endast 18000 och regeringen räknar med att arbetslösheten stiger , från 5,till 6,av arbetskraften (enligt det nya ILO-måttet på arbetslösheten). Det svenska näringslivet har kännetecknats av en hög produktivitetstillväxt. Denna utveckling fick ett abrupt slut . Produktiviteten stannade på 0,i näringslivet. Detta var den lägsta produktivitetsutvecklingen i näringslivet . En förklaring till den svaga utvecklingen av produktiviteten kan vara den snabba uppgången av antalet sysselsatta. Det tar tid för de nyanställda att lära sig sina arbetsuppgifter, och de har under upplärningsfasen en genomsnittligt lägre produktivitet än den mer erfarna personalen. Till en viss del kan den svaga produktivitetsutvecklingen också bero på att produktionskapaciteten har varit otillräcklig, bl.a. till följd av brist på maskin- och anläggningskapacitet. Regeringen har sedan budgetpropositionen kraftigt skrivit ned prognosen över produktivitetstillväxten , från 2,till 0,. Om produktiviteten utvecklas betydligt lägre jämfört med vad arbetsmarknadens parter räknade med års avtalsrörelse, kan det få allvarliga effekter på näringslivets sysselsättningstillväxt eftersom företagens arbetskraftskostnader då stiger mer än beräknat som prisbildningen begränsas av inflationsmål. Regeringens politik bidrar knappast heller till att stärka produktiviteten i ekonomin. Regeringen har dragit ned på antalet högskoleplatser och gjort besparingar inom vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Sammantaget innebär detta lägre investeringar i kunskap och kompetens. som arbetslösheten biter sig fast på en hög nivå har många företag svårt att hitta arbetskraft med efterfrågad kompetens. Regeringens ansvar för detta är betydande. På lång sikt är produktivitetstillväxten avgörande för konkurrenskraft. Det behövs framsynta investeringar i såväl infrastruktur, bostäder som forskning och utbildning. Trots stora överskott i de offentliga finanserna har regeringen negligerat dessa områden. I stället har man riktat stora subventioner till arbetsgivare inom lågproduktiva branscher i den privata tjänstesektorn samt helt improduktiva åtgärder i form av slopad förmögenhetsskatt och kraftigt sänkt fastighetsskatt för hushåll med de dyraste husen. 5.1En politik för låga löner De borgerliga partierna lanserade begreppet utanförskapet under valrörelsen . Problembeskrivningen fick ett tydligt gensvar i väljarkåren. Och visst är det ett stort problem att färre människor än försörjer sig genom eget arbete. Men beror det på att välfärdssystemen är för generösa och därför håller kvar människor i bidragsberoende, som är regeringens förklaring? Eller beror det på att arbetsmarknaden stöter ut fler människor jämfört med tidigare? Detta är den helt avgörande frågan. För regeringen som väljer det första svaret blir därför lösningarna sänkta ersättningar i a-kassan och sjukförsäkringen samt hårdare krav på dem som drabbas av arbetslöshet eller sjukdom. Men sänkta ersättningar i a-kassan och sjukförsäkringen leder inte i sig till fler arbeten. Detta inser även regeringen. Strategin är att genom olika åtgärder försöka sätta press på de lägsta lönerna nedåt. Genom att sänka ersättningen i arbetslöshets- och sjukförsäkringen och ställa hårdare krav på de arbetslösa och sjukskrivna sänker man lönekraven. Parallellt med detta minskar regeringen de arbetslösas möjligheter till vidareutbildning genom att man drar ned på antalet platser inom högskolan, arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen allt i syfte att pressa fram låglönejobb och tvinga de arbetslösa att ta dessa. Flera andra förslag följer samma linje. Jobbskatteavdraget sänker det relativa värdet av inkomstförsäkringarna mot arbetslöshet och sjukdom. Detta innebär att den relativa kostnaden för arbetslöshet och sjukdom ökar, vilket sätter press nedåt på lönerna. Ökade egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen och slopad skattereduktion på fackföreningsavgifter ökar kostnaderna för att vara med i facket, vilket leder till lägre facklig organisationsgrad och därmed försvagad förhandlingsstyrka. Men leder lägre löner till ökad sysselsättning? Om sysselsättningsproblem orsakas av en för hög grad av jämlikhet, borde de grupper som har det svårast att få in en fot på arbetsmarknaden ha en mycket låg sysselsättningsgrad. Men länderjämförande statistik visar i huvudsak på motsatsen. Tabell 1 nedan visar att jämfört med , och EU-snittet har en hög sysselsättningsgrad i de flesta av dessa grupper. Det finns även andra exempel som tyder på att det inte finns något enkelt samband mellan lägstalöner och sysselsättningsgrad. För höjdes minimilönerna kraftigt för unga i av nyliberalt experimenterande på arbetsmarknaden. I en utvärdering av de höjda minimilönerna konstateras att höjningen inte hade några som helst påvisbara effekter på ungas sysselsättning.1 Sysselsättningsgrad 2004, % Totalt, 1564 år Personer, 5564 år Utbildning som är kortare än gymnasieutbildning Utrikes födda (2003) Källa: LO (2006), Livet är orättvist, ska politiken göra det värre?, s. 49. har en internationellt sett jämn och hög kunskapsnivå, därför behöver inte en förhållandevis jämn lönefördelning leda till lägre sysselsättning. Regeringens ambition är tydlig: att stimulera framväxten av en lågproduktiv arbetsmarknad inom främst den privata tjänstesektorn. Det är en typ av arbetsmarknad som är etablerad i länder som och , där inkomstklyftorna är väsentligt större än här. I denna sektor återfinns de personer som brukar betecknas som working poor, alltså personer med så låga inkomster att pengarna knappt räcker till det mest nödvändiga trots att de arbetar heltid. Det är en orättvis och destruktiv politik som dessutom är samhällsekonomiskt oansvarig. Otryggare och sämre villkor på arbetsmarknaden riskerar att leda till minskad rörlighet, protektionism och stagnerande ekonomi. Högre ekonomisk risk och minskade möjligheter till omställning vid arbetslöshet leder till att arbetstagarna och de fackliga organisationerna blir mer negativa till förändringar. Det öppnar för fler konflikter på arbetsmarknaden, lägre produktivitetstillväxt och försämrad internationell konkurrenskraft. De individer som betalar det högsta priset för den förda politiken är dock de ca 8900002 personer i arbetsför ålder som enligt regeringens egna beräkningar kommer att befinna sig i det som regeringen kallar 2010. Det är de personer som är beroende av ersättning från a-kassan, socialförsäkringssystemen eller för sin försörjning. Mot den bakgrunden framstår regeringens jobbpolitik som utomordentligt cynisk. Den marginella minskning av arbetslösheten som denna politik eventuellt kan resultera i nås till priset av kraftigt försämrade livsvillkor för stora grupper i samhället. avvisar bestämt denna politik. 5.2Är sysselsättningsuppgången regeringens förtjänst? Antalet sysselsatta har alltså ökat med 193000 mellan . Man får gå långt bak i tiden för att hitta en motsvarande sysselsättningsuppgång. Den gamla majoritetens mål om en reguljär sysselsättningsgrad för personer på förefaller att nås under innevarande år. Föga förvånande försöker regeringen måla upp en bild av att det är regeringens jobbpolitik som ligger till grund för stora delar av sysselsättningsuppgången. Men stämmer detta överens med verkligheten? Regeringens politik för ökad sysselsättning kan delas in i tre kategorier: 1) lägre lägsta löner/ökade skillnader mellan inkomst av arbete och inkomst från sociala försäkringar och bidrag, 2) subventionerad anställning till olika grupper och 3) subvention till olika sektorer. Som framgår av ovanstående avsnitt är den förstnämnda kategorin grundpelaren i regeringens politik och den budgetmässigt i särklass största. Till denna kategori hör bl.a. det s.k. jobbskatteavdraget, sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshets- och sjukförsäkringen samt höjda egenavgifter i a-kassan och ökade krav på arbetslösa och sjukskrivna. Dessa förslag har trätt i kraft , varav de första infördes . Teorin bakom denna politik är att förändringarna ska öka arbetsutbudet och försvaga fackens förhandlingsstyrka, vilket i sin tur ska sätta press på de lägsta lönerna nedåt. Man kan på goda grunder ifrågasätta om lägre lägstalöner verkligen ger fler arbeten, och om fler jobb skapas så sker det till priset av urholkade försäkringssystem och stora lönesänkningar för grupper med en redan svag ställning på arbetsmarknaden. Men oaktat dessa invändningar så tar det innan sänkta ersättningsnivåer i a-kassan och sjukförsäkringen får effekter på lönebildningen. Eventuellt skulle sådana effekter delvis kunna slå igenom . Men under dessa år bedöms ingen nämndvärd sysselsättningstillväxt ske. beräknas sysselsättningstillväxten i näringslivet helt utebli, och regeringen räknar själv med att arbetslösheten stiger . I ett hänseende får dock regeringens politik på det här området omedelbar effekt. Försämringarna i a-kassan och sjukförsäkringen medför lägre köpkraft för personer med redan låga disponibla inkomster. Detta leder till lägre efterfrågan i ekonomin, vilket i förlängningen påverkar sysselsättningen negativt. Inom arbetsmarknadspolitiken har regeringen genomfört stora besparingar. Antalet programplatser har minskat . Bland annat har man tagit bort stora delar av de erkänt effektiva anställningsstöden. I stället har man infört en ny form av subventionerad anställning, de s.k. nystartsjobben. Men subventionen i dessa är lägre och de är dessutom färre till antalet jämfört med de gamla anställningsstöden. Regeringen införde den 2juli 2007 ett program som man kallar för instegsjobb. Instegsjobben är subventionerade anställningar som är kopplade till deltagande i svenska för invandrare (sfi). Programmet hade 557 deltagare. Regeringen har också sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar mellan . Vad detta förslag har haft för effekter på sysselsättningen för denna grupp är för tidigt att uttala sig om. Men förslaget är problematiskt ur flera aspekter. För det första medför förslaget stora dödviktseffekter eftersom arbetsgivarna ges skattereduktion för alla anställda i åldersgruppen, oavsett hur de ungas möjligheter att erhålla arbete utan subvention ser ut. Det vill säga en stor del av subventionen går indirekt till personer som ändå skulle ha fått jobb. För det andra innebär förslaget att företag som bygger sin verksamhet på att ha många unga i personalen, som t.ex. , i praktiken utan krav på motprestation får en kraftig subvention från skattebetalarna. För det tredje ökar förslaget sannolikt antalet tidsbegränsade anställningar eftersom det blir mindre lönsamt att tillsvidareanställa personal när du kan få subvention om du anställer personer ur en viss åldersgrupp. Vidare riskerar förslaget att fungera som en centrifug för alla dem som fyller . Den tredje kategorin i regeringens sysselsättningsstrategi innefattar bl.a. skattereduktion för hushållsnära tjänster. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster har gällt och har inte resulterat i någon påtaglig ökning av sysselsättningen inom denna sektor. har tidigare gått ut och hävdat att av den sysselsättningsuppgång som beräknas äga rum under innevarande mandatperiod så kan 70000 hänföras till regeringens politik. Uttalandet har mött häftig kritik, och har inte kunnat presentera något underlag för sitt påstående. Regeringen har heller inte kunnat presentera något eget material som styrker påståendet att den förda politiken kan förklara något av sysselsättningsuppgången. Man har i stället bara hänvisat till beräkning. I en intervju i säger dock statssekreteraren på , , att det på det här stadiet inte är möjligt att beräkna några sådana sysselsättningseffekter av regeringens politik det kan forskningen slå fast först . beräkning blir än mer besynnerlig när man tar del av dess prognoser i den senaste konjunkturlägesrapporten (Konjunkturläget ). I rapporten presenterar man bl.a. sin uppskattning av den s.k. jämviktsarbetslösheten.3 bedöms den uppgå till 6,. Det intressanta i sammanhanget är att beräkning av jämviktsarbetslösheten ligger på exakt samma nivå, dvs. Om nu regeringens politik höjer den varaktiga sysselsättningsnivån med 70000 borde detta avspeglas i en sänkning av jämviktsarbetslösheten, vilket alltså inte sker. Vid en närmare granskning av regeringens sysselsättningspolitik är det är svårt att komma till någon annan slutsats än att regeringens politik inte har någon del i den sysselsättningsuppgång som har ägt rum . Snarare är det så att regeringens politik leder till lägre varaktig sysselsättning. Genom mycket kraftiga neddragningar inom arbetsmarknadspolitiken låser man fast dem som står längst ifrån arbetsmarknaden i arbetslöshet och utanförskap, vilket leder till lägre arbetsutbud och minskad rörlighet på arbetsmarknaden. Regeringen drar också ned på antalet platser inom såväl högskolan som den kommunala vuxenutbildningen. Parallellt med detta delar regeringen ut stora skattesubventioner till lågproduktiva tjänstesektorer. Den sammantagna effekten av den förda politiken är att regeringen lyckas med konststycket att minska den varaktiga sysselsättningen som man undergräver långsiktiga förutsättningar för god produktivitetstillväxt. 5.3.1Hur ser utanförskapet ut? I valrörelsen använde de borgerliga partierna begreppet utanförskapet för att beskriva tillståndet på den svenska arbetsmarknaden. Arbetarrörelsens tankesmedja har i en utmärkt rapport4 analyserat verkligheten bakom retoriken. De borgerliga partierna målade upp en bild att över 1 miljon svenskar befann sig i ett utanförskap5 som innebar att de saknade ett arbete som de kunde försörja sig på. Hur kom de fram till denna siffra? De siffror som de byggde sitt resonemang på, och alltjämt använder, baseras på SCB:s redovisning av antalet personer som får sociala ersättningar och bidrag. I denna statistik ingår alla som haft sjukpenning, arbetslöshetsersättning, sjuk- och aktivitetsersättning samt personer som fått socialbidrag. Det totala antalet dagar med dessa stöd omräknas till s.k. helårsekvivalenser, vilket avser hur många helårsarbetskrafter det totala antalet dagar med sådana ersättningar motsvarar. Det är med denna definition som man kommer fram till att över 1 miljon svenskar lever i utanförskap. Men det handlar alltså inte om verkliga fysiska personer. I stället är det en beräkning av hur mycket arbetskraft som går förlorad på grund av sjukdom eller arbetslöshet. De flesta som är sjuka är emellertid inte det . Vanligtvis handlar det per individ och år och för de flesta är det sjukfrånvaro från ett arbete. Bland dem som är arbetslösa finns det många där termen utanförskap kan vara en relevant beskrivning av deras ställning på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Men det vanligaste är dock att ersättningsperioderna är relativt korta. Ofta handlar det om en omställningstid mellan två arbeten. var den genomsnittliga tiden med arbetslöshetsersättning från a-kassan . Vad gäller det kommunala försörjningsstödet så betalades detta ut till ca 280000 personer . För många handlar det om tämligen korta stödperioder. Fyra av tio stödtagare fick ersättning med mindre än ett basbelopp. De 1,1miljoner personer (helårsekvivalenser) som utanförskapet påstås omfatta, består i själva verket av 1,8miljoner faktiska individer. Av dessa var det ca 450000 personer som enbart hade inkomster från de aktuella försäkringarna och bidragen .