ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ju248 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förutsättningarna för att etablera en polishögskola i . På initiativ av den socialdemokratiska regeringen tillsattes en utredning angående den framtida polisutbildningen. Utredare var som presenterade sin utredning och konstaterade att fyra lärosäten, däribland , har kompetens och goda förutsättningar att med kort varsel starta polisutbildning. Trots detta valde den borgliga regeringen att tillsätta en ny utredning under ledning av , som presenterat sin utredning. Även han har kommit till likartade slutsatser. Vi konstaterar att är minst lika väl rustat för uppgiften att starta en polisutbildning nu som man var 2006. Poliskåren i har den högsta medelåldern bland landets poliser. Behovet av att nyrekrytera poliser är stort. I glesbygden är det dock svårt att rekrytera polisaspiranter eftersom storstäderna och områden omkring utbildningsorterna ofta lockar polisaspiranterna mer. Att förlägga polisutbildningen till flera orter än skulle kunna underlätta de rekryteringssvårigheter som finns. Den regionala förankringen spelar stor roll när det gäller nyrekryteringar. är ett relativt ungt universitet med en unik sammanhållning av undervisnings- och forskningsmiljön över de olika disciplingränserna. avser att utveckla en särskild metodik där de äldre polisernas erfarenheter tas tillvara i form av mentorer under utbildningen. Tanken är att varje studerande ska få en egen och därmed en stark koppling till den lokala och regionala polisorganisationen. geografiska läge med närheten till är en tillgång för en etablering av en polisutbildning i . har kommit längre än när det gäller att utveckla forskning, struktur och system för säkerhetsarbete. däremot har en djup tradition av effektiv implementering av nya lösningar med bred folklig förankring. Ett fördjupat samarbete mellan och borde därför kunna inrymma betydande utvecklingsmöjligheter, vilket skulle kunna ske genom en etablering av en polisutbildning i . Det finns en rad olika kompetenser i regionen som kan komplettera en polisutbildning i på ett positivt sätt. Det finns ett vars uppgift är att utveckla lokala och regionala brottsförebyggande strategier och bygga kunskap om kriminalitetens utveckling, orsaker och verkningar. Delar av Försvarshögskolans institution för ledarskap och management är förlagd till . Även finns i och erbjuder utbildningar som berör polisens arbete.
mot · GW02Ju249 · 2008-09-22 00:00:00 — Kartläggning av hot riktade mot offentliganställda tjänstemän tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kartläggning av förekomsten av hot riktade mot offentliganställda tjänstemän. Rapporter om hot mot tjänstemän inom kommuner, landsting och myndigheter kommer allt tätare. Alltför många anställda inom offentlig verksamhet drabbas. Hot mot offentligt anställda innebär ett svårt arbetsmiljöproblem och svårigheter att rekrytera vissa grupper av personal. Det finns givetvis också risk för att ett hot undantagsvis kan leda till att beslut blir annorlunda än vad det annars skulle ha blivit. Detta är ett allvarligt hot mot rättssäkerheten. Regeringen bör därför tillse att kartlägga och föreslå lämpliga åtgärder för att stävja detta.
mot · GW02Ju250 · 2008-09-18 00:00:00 — Privata företags medverkan vid brottsbekämpning m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privata företags medverkan vid brottsbekämpning m.m. Dagens samhälle är sårbart, både mot organiserad brottslighet, terrorism och andra hot. Samhället har därför ett behov av att i olika situationer försöka effektivisera brottsbekämpningen och kampen mot terrorism. Det handlar både om nationell lagstiftning och lagstiftning som måste genomföra på grund av EU-beslut. En del av denna lagstiftning innebär att privata företag tvingas medverka på olika sätt. Ett exempel är EU:s teledatalagringsdirektiv som kommer att tvinga telekomföretagen att lagra stora mängder uppgifter som skall vara tillgängliga för polisen vid behov. Även lagstiftningen kring signalspaning innehåller sådana inslag. Det finns även andra EU-förslag som kan aktualisera frågan. I de fall där samhället kräver omfattande insatser av privata företag för att medverka till brottsbekämpning och liknande bör det övervägas om staten kan stå för de kostnader detta medför för de privata företagen.
mot · GW02Ju251 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättning till nämndemän. Varje myndig svensk medborgare är valbar till nämndeman. Vid val av nämndeman eftersträvas att kåren får en allsidig sammansättning när det gäller ålder, kön och yrke. Nämndemännens ekonomiska ersättning vid de svenska domstolarna har varit ett ämne för diskussion . Den har upplevts som allt för låg och därmed bidragit till bristande allsidighet i sammansättningen av nämndemannakåren, inte minst i fråga om ålder. Därför var höjningen av arvodet från till per förhandlingsdag, vilket skedde , mycket välkommet. införde regeringen halvdagsersättning, där den praktiska hanteringen blev en överraskning. Många nämndemän ställer sig frågande till den tillämpning som görs med halvdagsarvode kombinerat med en rekommenderad förhandlingstid . Detta mot bakgrund av att det inte alls är ovanligt med förhandlingar som pågår . Resultatet av denna förändrade tillämpning av arvoden till nämndemän riskerar att motverka den positiva effekt som höjningen av arvodet förväntades ge i fråga om rekrytering av nämndemän. Därför är det viktigt att följa upp effekterna av det nya arvodessystemet och hur det påverkar rekryteringen av nya nämndemän. i (s)
mot · GW02Ju254 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera kommuner och landsting att inrätta fler barnhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över sekretesslagstiftningen för samverkan mellan myndigheter i stödet till barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utarbeta riktlinjer för vilket stöd ett barnhus ska erbjuda och att verksamheten även ska omfatta barn som bevittnat våld och sexuella övergrepp. Samhällets skydd för barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp måste förstärkas. Den förra initiativ om en försöksverksamhet med särskilda barnhus har inneburit att stödet till barn som farit illa förbättrats på orter där barnhus inrättats. Det visar en utvärdering som genomförts. Den ger också signaler om en bättre samordning mellan myndigheterna i arbetet med att stödja barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp, även om det fortfarande finns problem. visar utvärderingen att det fortfarande finns mycket kvar att förbättra för barnens bästa. Sekretessreglerna är fortfarande ett hinder för samverkan. Det behövs också tydligare direktiv från regeringen om ökad samverkan. Det behövs också en beskrivning av grundnivån av vad ett barnhus ska erbjuda och vilka kompetenser som behövs. är skillnaderna på vad man erbjuder för stöd alltför stora. Men en av de viktigaste åtgärderna är att etablera fler barnhus. finns det elva barnhus. Genom myndigheternas samverkan inom barnhus behöver barnet inte berätta om det svåra onödigt och för olika människor. En person, som är expert på att prata med barn, samtalar med barnet. De andra myndigheterna kan följa samtalet via hörsnäcka och en tv-skärm. Myndigheterna kan ta ett bättre helhetsgrepp för insatser som ger barnet stöd, skydd och behandling. Barnhus ger också samlad kunskap och kompetens, där de vuxna i olika yrkesroller kan lära av varandra om vad som är ett bra bemötande av barn. riktar sig verksamheten i huvudsak till barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp. Nästa steg borde vara att verksamheten också erbjuds barn som bevittnat våld och övergrepp i nära relationer. är när utvärderingen är klar är det att ta nästa steg och etablera fler barnhus i hela landet. Kunskapen som försöksverksamheten gett ger klart besked om att stödet till utsatta barn blir både mer effektivt myndighetsarbete och att rättsprocesserna sätter barnet i centrum. Arbetet med att utveckla barnhus måste ske lokalt och regionalt men regering och riksdag bör stimulera till fler barnhus genom startbidrag som underlättar för verksamheten att komma igång samt säkerställer en betryggande finansiering så att en långsiktig verksamhet kan byggas upp.
mot · GW02Ju255 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Länsrätten i . har på uppdrag av regeringen genomfört en utredning av länsrättsorganisationen och lämnat förslag till en ny organisation. Utredningen innehåller förslag om sammanslagningar och nya placeringar av länsrätterna. Enligt utredningen ska Länsrätten i slås samman med Länsrätten i . För är det viktigt att det finns en förvaltningsdomstol placerad på ön. Läget mitt i med stort avstånd till fastlandet innebär långa och dyra resor om de båda länsrätterna skulle slås samman. Att resa med färja eller flyg för att sedan transportera sig vidare in till tar . Resan är dessutom beroende av väder och vind. Det stora avståndet är inte rimligt och äventyrar allmänhetens förtroende för rättssamhället. Tidsskäl och ekonomiskäl får inte förhindra någon av parterna i ett mål att begära muntlig förhandling. Det skulle hota det svenska rättssamhället. Det är viktigt att samhället kan erbjuda sina medborgare bra service. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv är en sammanslagning negativ då avstånden ökar och tilltron till rättsväsendet ifrågasätts av den enskilde medborgaren. Det är även en negativ förändring för många företagare och myndigheter då närheten minskar. Att slå samman Länsrätten i med Länsrätten i innebär att de cirka 1000 mål som hanteras på ska läggas till de 28 000 ärenden som hanteras i . Handläggningstiderna skulle bli betydligt längre än , vilket inte är till fördel för gotlänningarna. Mål som rör tvångsvård, som exempelvis psykiatrimål och mål enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och övriga tvångsmål, är sådana som enligt lag ska handläggas inom en viss och som inte är lämpliga att hanteras genom telefon och videoteknik. Länsrätten har under detta år handlagt 26 mål av denna typ, alla vid muntlig förhandling, som i princip är ett obligatorium när det gäller tvångsmål. Länsrätten på är trots sin litenhet en väl fungerande domstol, lokalt förankrad och lättillgänglig för gotlänningarna. För och som samhälle skulle en nedläggning av den ena av två domstolar medföra en förlust av en kvalificerad arbetsplats med stort symbolvärde. Det vore olyckligt om inte samarbetet med tingsrätten tillvaratas och vidareutvecklas. Det är en bra lösning för med dess speciella geografiska förutsättningar.
mot · GW02Ju257 · 2008-09-29 00:00:00 — Barnens säkerhet i samhället tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samlad strategi för att öka kompetensen i rättsväsendet och förstärka prioriteringarna när det gäller sexualbrott mot barn för att öka barnens rättssäkerhet i samhället. Enligt forskningen utsätts av flickorna och av pojkarna för någon form av sexuella övergrepp. Antalet polisanmälningar om sexuella övergrepp mot barn har också ökat kraftigt sedan den socialdemokratiska regeringen förstärkte lagstiftningen 2005 om sexuellt våld mot barn, vilket också var syftet med förstärkningen av lagen. En samlad bild visar att ca 3000 polisanmälningar för olika former av sexuella övergrepp gjordes 2007. Det problem som blir ännu mer påtagligt när antalet polisanmälningar ökar är att rättssystemet inte har tillräcklig kompetens att ta emot och hantera anmälningarna. () har i en rapport till regeringen pekat på ett starkt behov av ökad kompetens inom rättsväsendet. Även om utvecklingen går åt rätt håll är bristerna fortfarande stora. Förundersökningar som berör övergrepp mot barn läggs fortfarande ned utan att barnen har blivit hörda på ett riktigt sätt. Domstolarnas hantering sker inte alltid med barnets bästa i blickfånget. Detta är uppgifter som samhället måste ta på största allvar. Kränkningar av de yngsta i samhället måste tas på yttersta allvar av såväl polisen som och domstolarna. Även om det inom och polisen pågår ett utvecklingsarbete för att öka barnkompetensen är detta inte tillräckligt mot bakgrund av det ökande antalet anmälningar. Det stora problemet är att domstolarna inte går i takt med det övriga rättsväsendet. Kompetensen bland domare och nämndemän behöver snabbt förbättras för att lagstiftningen ska få de effekter som avsågs om rättstryggheten för barnen ska kunna garanteras. Enligt BO behöver också den prioriteringsordning som gäller för polis och ses över. Den nuvarande ordningen att regeringen bestämmer prioriteringarna riskerar att motarbeta det långsiktiga arbetet med sexualbrott mot barn. Därför är det angeläget att den nuvarande prioriteringen av sexualbrott mot unga permanentas i lagstiftningen. Enligt har vi förbundit oss att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder för att skydda barn mot misshandel, utnyttjande eller sexuella övergrepp. Vi anser att regeringen borde ta ett samlat grepp kring barns rättssäkerhet i samhället.
mot · GW02Ju258 · 2008-09-29 00:00:00 — Kvinnor som utsätts för våld tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat skydd för våldsutsatta kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra skyddet för kvinnor och barn som lever med en hotbild från sina före detta män. Tusentals kvinnor i får sitt liv förstört genom att de lever i en ständig flykt undan mannen. Våldet mot kvinnor har ökat . Anmälningarna av misshandeln mot kvinnor har ökat med . I genomsnitt misshandlas 16 kvinnor till döds . Bara 2007 gjordes över 25 000 anmälningar och prognosen är i fortsatt negativ riktning. I de allra flesta fallen har gärningsmannen och kvinnan en nära relation som oftast är sambo eller make. Mörkertalen är dock stora Brå har i tidigare studier uppskattat att endast vart femte fall anmäls till polisen. Vi välkomnar att regeringen tagit initiativ till en handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Men sedan beslutet togs har avsaknaden av konkreta åtgärder varit påfallande stort. Det ökade skyddet som lyfts fram har inte fått tillräckliga effekter. För dessa kvinnor är livet fyllt av skräck, oro för barnen och egen säkerhet. Den enda utvägen för många är att söka en skyddad identitet, vilket inte alltid ger fullgott skydd. har över 8 000 svenskar skyddad identitet. En majoritet av dem är kvinnor. Men att leva under skyddad identitet innebär stora begränsningar och ger inte tillräckligt skydd. Vi har sett att bristande rutiner hos myndigheter och kommuner har lett till att hemadressen eller skolan som barnet går i röjts. Det är brister som ofta orsakar stor skada hos flyende kvinnor och barn. Samhället måste fortsätta att markera att våldet mot kvinnor inte är acceptabelt. Mäns våld mot kvinnor kränker inte bara kvinnans mänskliga rättigheter, det hotar hela hennes livssituation. Det är särskilt viktigt att skyddet för våldsutsatta kvinnor fungerar. Våldets orsaker måste bekämpas på flera områden, som bland annat att förstärka besökförbudet och att det också kan omfatta närstående till den person som omfattas av besöksförbud. Det är därför angeläget att se över vilka möjligheter som står till buds för att förbättra skyddet för de kvinnor och barn som lever under hot från sina före detta män.
mot · GW02Ju259 · 2008-09-29 00:00:00 — Patienter som återfaller i våldshandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statistik och ansvar vad gäller patienter som återfaller i våldshandlingar efter utskrivning från LVR, lagen om rättspsykiatrisk vård. Patienter som skrivits ut från rättspsykiatriska anstalter och sedan åter begått våldsbrott har uppmärksammats i medierna . Länsrätten är den instans som i de allra flesta av fallen avgör om en patient är redo eller ej att skrivas ut. Besluten som länsrätten fattar grundas i huvudsak på den bedömning som görs av ansvarig läkare. Trots detta är det ett flertal som återfaller i våldhandlingar. Hur många det är saknas det uppgifter om. Varken , eller för någon statistik på området vilket gör att bland annat ansvarsfrågan blir oklar. Docent , sektionen för rättspsykiatri, har tidigare uttalat att det gissningsvis kan röra sig om mellan 30 och 60 patienter som återfallit i grova våldshandlingar efter det att de lämnat sjukhusen och därför i de flesta fall kan förmodas på nytt dömas till LVR, lagen om rättpsykiatrisk vård. Jag anser det vara en stor brist att det inte finns någon samlad studie över antalet återfall i våldshandlingar efter utskrivning. Jag anser vidare att det finns oklarheter om vem som har ansvaret när patienter efter utskrivning eller beviljad permission återfaller i våldshandlingar.
mot · GW02Ju260 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för brott mot vapenlagen. har vi kunnat ta del av att alltfler vapen florerar bland kriminella mc-gäng och andra grupperingar. Skottlossningar i har blivit en vardagsmat. Enligt polisen har det förekommit skottlossning i stort sett i . Ligor använder vapen för att hota vittnen, företagare och representanter för rättsväsendet. För polisen är det en frustration att grovt kriminella personer som polisen träffar på med vapen på allmän plats eller i ett fordon oftast inte döms till mer än böter eller möjligtvis till någon månads fängelse. Eftersom vapen är en central del av denna typ av brottslighet är det alldeles för låga straff för olaga vapeninnehav. Att ha skjutvapen på allmän plats måste räknas som grovt vapenbrott. Vi kan också se att alltfler unga också beväpnar sig med knivar och i viss utsträckning också skjutvapen. Därför krävs det att regeringen tar krafttag mot det ökande våldet och för att förhindra att fler vapen finns på allmänna platser. Jag menar att straffsatsen för olaga vapeninnehav behöver ses över och skärpas så att polisen får bättre möjligheter att bekämpa brott.
mot · GW02Ju261 · 2008-09-30 00:00:00 — Trafficking och transportsektorns ansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ för att i samverkan med transportsektorn bekämpa s.k. trafficking. I arbete mot trafficking, även benämnd sexslavhandel, är det viktigt att samverka med alla grupper som möter problemet, både nationellt och internationellt. Som exempel kan nämnas att lastbilschaufförer som kör genom möter prostitution vid rastställen, hotellanläggningar och gränsövergångar. Detta anges som en negativ sida i arbetet som den enskilde chauffören har svårt att agera mot nationellt men ännu svårare att hantera vid tjänstgöring i ett annat land. Arbetsgivare och myndigheter är ofta passiva. har utlovat ett ställningstagande. har gått före genom att ta fram uppförandekoder för sina anställda. Det är ett utmärkt initiativ. Regeringen bör ta fasta på detta initiativ och i samverkan med , och Transportgruppen bekämpa sexslavhandeln. Kopplade till transportnäringen finns nordiska, europeiska och internationella branschorganisationer, vilket ger tillgång till en bred opinionsbildning och förändringar för branschen. Erfarenheter från arbete mot spridning av hiv/aids kan tas till vara.
mot · GW02Ju262 · 2008-09-29 00:00:00 — Begreppet tortyr i den svenska lagstiftningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att är det land som kritiserats flest gånger av mot tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa tortyr som straffrättslig grund i svensk lagstiftning. måste fullt ut ta ansvar för kränkningar och leva upp till åtaganden enligt FN:s konvention mot tortyr, och konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna. Tortyrförbudet måste vara effektivt. Det är också bakgrunden till varför inte människor ska skickas till ett land där det finns en risk för att de utsätts för tortyr. På denna punkt vet vi att det skett misstag. har även fällts flest gånger av mot tortyr. Regeringen har att ta ansvar för inte bara förfluten tid i enskilda fall, utan också se till att lever upp till gjorda åtagande framledes. Att tortyr inte uttryckligen är ett brott i den svenska lagstiftningen, liksom avsaknaden av förbud mot att använda bevisning från tortyr och vaga krav på kompensation för tortyrkränkningar, visar på brister i både innehållet och rättstillämpningen. Vi behöver möta kravet på internationell samverkan på rättsväsendets område och omfattningen av tortyr i vår omvärld genom att hävda konventioner och svensk lagstiftning i europeiska liksom i internationella sammanhang. Jag känner oro inför en uppluckring av det absoluta förbudet mot tortyr. Men välkomnar och arbete som uppmärksammat upprättandet av hemliga fångläger och utomrättsliga transporter av fångar till länder där de sedan utsatts för tortyr. Vi behöver initiativ som förstärker skyddet mot kränkningar och tortyr genom att införa tortyr som straffrättslig grund liksom förbud i svensk lagstiftning och rättstillämpning mot att använda bevisning som tagits fram via tortyr.
mot · GW02Ju263 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att vidta åtgärder för att Kriminalvårdens utlandsstyrka ska få professionellt och varaktigt stöd vid hemkomsten. Det är viktigt att hela rättskedjan med poliser, åklagare, domare och kriminalvårdare kan sättas in på FN:s uppdrag för att stödja en uppbyggnad av rättsväsendet i konflikt- och postkonfliktområden. Med civil utlandsstyrka och internationell FN-utbildning kan Kriminalvården bidra med professionell kunskap om fängelse, hållande av krigsfångar, utveckla påföljder och införa frivård. Ett fungerade rättsystem i dess delar är en grundläggande förutsättning också för annan samhällsutveckling. finns Kriminalvårdens personal i och i som correction advisors, rådgivare/experter, i kriminalvårdsfrågor. Kriminalvårdens utlandsstyrka har fått förhållandevis lite erkännande trots viktiga insatser. Stödjande funktioner såväl i form av personella resurser som i form av utrustning liksom strategin för att ta till vara erfarenheter från utlandsuppdraget efter hemkomsten är otillräckliga. Det professionella stödet inom för utsänd personal som tjänstgör under ofta mycket svåra förhållanden måste utvecklas. Det behövs åtgärder för att utsända inom ramen för Kriminalvårdens utlandsstyrka ska få en professionellt varaktig stödjande funktion och utrustning samt att deras erfarenheter tas till vara inom vid hemkomsten.