mot · GW02N1 · 2008-09-25 00:00:00 — med anledning av skr. 2007/08:120 redogörelse för företag med statligt ägande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återta utförsäljningsbemyndigandet gällande , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs motionen om att återta bemyndigandet att minska statens ägarandel i Posten ned till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen, i samband med fortsatta utförsäljningar av statligt ägda bolag, säkerställer att dessa bereds i enlighet med regeringsformens beredningskrav. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med kompletterande beslutsunderlag innan samgåendet mellan svenska och danska Posten genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur en väl fungerande postdistribution ska säkerställas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utförsäljningen av apotek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska förtydliga uppdrag att vara ledande i omställningen till en uthållig svensk energiförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen framöver ska ge en utförligare återrapportering av arbete med att leva upp till ambitionerna i den ändrade bolagsordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beakta avkastningskrav med avseende på bolagets ansvar för de samhällen som påverkas av gruvverksamheten. Staten är en viktig företagsägare i . Totalt äger vi gemensamt, helt eller delvis, 53 företag. De representerar stora värden och är stora arbetsgivare. omsatte de statligt ägda företagen och resultatet efter skatt uppgick till . Företagens utdelningar till staten för uppgick till . var utdelningen till statskassan den högsta någonsin, . Det innebar en ökning då utdelningen till staten var . Utdelningarna till staten uppgår därmed till totalt . Efter den borgerliga regeringens utförsäljningar av statliga företag till ett värde av nästan värderas det kvarvarande innehavet till . Detta innebär en mycket kraftig värdeutveckling då värdet för det totala statliga företagsinnehavet uppgick till , enligt . har värdet således mer än fördubblats. Det faktum att de statliga företagen är mycket välskötta och ger viktiga bidrag till välfärden ger därmed inte några hållbara skäl till varför regeringens omfattande utförsäljningar nu brådskande måste genomföras. Detta medför sammantaget ett stort ansvar och ställer krav på en långsiktig och professionell förvaltning. Regeringen har inte tagit detta ansvar. De statliga företagens utdelningar ger viktiga intäkter som kan användas till investeringar i vård, skola och omsorg, något som naturligtvis kommer att försvinna i och med att de statliga företagen säljs ut. När företagen säljs ut är det rimligen också slut på utdelningarna till statskassan och en hög kontinuerlig avkastning har bytts mot en engångssumma. Genom att använda utförsäljningsmiljarderna till att betala av på statsskulden minskar statens räntekostnader men går staten också miste om stora utdelningar. Tillsammans delade de sex företagen högst upp på regeringens utförsäljningslista bara 2007 ut till statskassan. Det är dubbelt så hög avkastning som om företagen istället sålts för att betala av på statsskulden, vilket regeringen nu redan hunnit göra i tre av fallen. Regeringen bortser dessutom i sina kalkyler helt från bolagens värdeökning. En avkastningsanalys kan inte bara ta hänsyn till den årliga utdelningen utan måste också innefatta värdeökningen. Annars skulle ingen äga aktier i företag där utdelningarna, dvs. direktavkastningen, understiger låneräntan. Regeringen vill sälja ut statliga företag till ett värde om , eller . Regeringens långsiktiga mål är att alla statliga företag som verkar på konkurrensutsatta marknader, vilket motsvarar större delen av värdet i den statliga bolagsgruppen, ska säljas ut. Redan har både Posten och lagts till regeringens ursprungliga utförsäljningslista. Faktum kvarstår dock att utförsäljningarna är en usel affär för staten. Inga som helst ekonomiska eller rationella grunder till varför utförsäljningarna nu måste genomföras har ännu anförts av regeringen. Regeringens utförsäljningar grundar sig därmed helt och hållet på ideologiska argument: att staten inte ska äga. Detta innebär att de ideologiska skygglapparna har fått ersätta rationella och ekonomiska överväganden och med all sannolikhet kommer det att stå svenska skattebetalare mycket dyrt. TeliaSonera och Nordea men även är goda exempel på hur ett ansvarstagande och långsiktigt statligt ägande kan bidra till att skapa mycket större värden, såväl ekonomiska som samhälleliga, än utförsäljningens engångsintäkter. Nordea har utvecklats mycket starkt genom flera samgåenden mellan nordiska banker. Staten har varit en aktiv och ansvarstagande ägare. är Nordea ett av viktigaste företag, med stor betydelse för attraktionskraft som finanscentrum i norra . Också för TeliaSonera har det statliga ägandet varit av mycket stor vikt för utvecklingen av bolaget av sammanslagningar och internationell expansion. Och spelar företaget en avgörande roll för position som ett ledande IT- och telekomland. Huvudkontoret i och FoU-verksamheten i bidrar också väsentligt till attraktionskraft. Även utförsäljningen av det statliga bolåneföretaget kan få stora konsekvenser. Den prispress på boräntorna som tvingat fram riskerar nämligen att upphöra i och med att företaget säljs ut. Enligt RUT:s beräkningar har agerande bidragit till att en familj med ett 2-miljonerkronorslån på sin bostadsrätt sparat på ökad konkurrens och sänkta räntemarginaler. Det är därför olyckligt att regeringen inte presenterar några förslag på hur konkurrensen på bolånemarknaden ska kunna säkerställas efter det att sålts ut. Trots att mycket stora gemensamma tillgångar nu står på spel och trots upprepade påstötningar från oss socialdemokrater har regeringen fortfarande inte redogjort för utförsäljningarnas konsekvenser för de berörda marknaderna, jobben eller statsfinanserna. Istället har man hänvisat till sitt valmanifest. Dock nämns utförsäljningarna inte någonstans i Alliansens gemensamma valmanifest och det folkliga mandat som regeringen återkommande hänvisar till för dessa utförsäljningar är därmed mycket tveksamt. Vi socialdemokrater har tidigare underkänt utförsäljningspropositionen som beslutsunderlag för , dess nio sidor plus bilagor utgjorde ett alltför tunt underlag. Trots att utförsäljningarna kan få mycket stora följder för de marknader där bolagen är verksamma, för huvudkontorens placering, företagens forskning och utveckling samt sysselsättningen, saknade propositionen helt analyser om dessa konsekvenser. Utan framgång krävde vi ytterligare information från regeringen och åtskilliga utskottsinitiativ till bättre beslutsunderlag avvisades också av de borgerliga utskottsmajoriteterna. Hanteringen av ärendet kring utförsäljningen av statliga företag har präglats av en regelmässig brist på öppenhet, insyn och dialog. Istället har regeringen valt att skynda på processen till varje pris. Detta är ett respektlöst sätt att hantera vår gemensamma egendom till värden av . Mot bakgrund av det sätt som regeringen sköter utförsäljningarna av de statliga företagen är därför det enda rimliga att utförsäljningsprocessen avbryts och att regeringens bemyndiganden att avveckla ägandet i TeliaSonera, Nordea, samt bemyndigandet att minska ägandet i Posten till återtas. Vi socialdemokrater ställer oss positiva till ett samgående som stärker Postens konkurrensmöjligheter, men vi kan inte se att det förutsätter vare sig börsintroducering eller delägande av ett riskkapitalbolag. Vi anser dessutom att beslutsunderlaget som låg till grund för den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut om att minska ägandet i Posten till var undermåligt. De långsiktiga konsekvenserna för postmarknaden utelämnades bland annat. Vi kan också, likt , konstatera att samgåendet är en dålig affär för svenska staten. Postens omsättning utgör av det gemensamma bolagets omsättning. Trots detta får den svenska staten av aktievärdet och av röstvärdet. Vad gäller regeringens planer på att börsintroducera Posten avvisar vi dessa helt och föreslår därför att återtar sitt bemyndigande till regeringen att minska statens ägande i Posten till . Regeringen har försökt få det att framstå som om en framtida börsintroduktion är en möjlighet och inte ett åtagande. har man inte kunnat redovisa vad ett avstående av börsintroduktion innebär för skyldigheter gentemot riskkapitalbolaget och vilka kostnader som då förväntas uppstå. Regeringen agerar därmed på ett sätt som riskerar att försvåra möjligheterna att värna svenska Posten och dess förutsättningar att fortsatt utveckla verksamheten. Vi anser därför att regeringen ska återkomma till med ett kompletterande underlag innan samgåendet genomförs. Avslutningsvis: vid regeringens presentation av samgåendet framhölls dåvarande vd som avgörande för en framgångsrik process, något som därtill manifesterades genom att redan i avsiktsförklaringen utpeka den svenska vd:n till det gemensamma bolagets verkställande direktör. Att nämnde vd därefter tvingats avgå har uppenbart inte påverkat regeringen trots tidigare uttalanden. Den moderatstyrda regeringen vill avreglera apoteksmarknaden och sälja ut vartannat, eller närmare 450, apotek. Detta säger vi nej till. Vi vill bevara dagens säkra och mycket kostnadseffektiva system för läkemedelshantering som finns i . har bland de lägsta priserna på läkemedel i kundledet på grund av att handlar in läkemedel effektivt och har en effektiv distribution. Om det behövs fler apotek eller längre öppettider kan detta ordnas inom ramen för . En avreglering kommer ganska snabbt att hota apoteksservicen i glesbygd. Vi kan däremot tänka oss att en del receptfria läkemedel kan säljas i handeln men med vissa regler om förpackningsstorlekar, ålderskontroll med mera. Genom utförsäljningen av apoteken upprepar regeringen nu de misstag man tidigare gjort. Precis som vid föregående utförsäljningsproposition föreslogs att fatta utförsäljningsbesluten i blindo utan att känna till konsekvenserna för läkemedelspriserna, för glesbygdsservicen eller för statskassan. Utan att ens ha tagit ställning till hur den framtida apoteksmarknaden ska se ut, gavs ändå regeringen möjligheten att sälja ut stora delar av apoteksbolagets verksamhet. Det är beklagligt att en majoritet av kunde acceptera den anmärkningsvärda och bakvända beslutsprocessen. Det är märkligt att inte vare sig regeringen eller borgerliga ledamöter tagit till sig av underkännande av utförsäljningspropositionens beredning föregående vår. Då konstaterades att regeringen slarvat så mycket med förberedelserna att de brutit mot grundlagen. Ändå gjorde man nu om exakt samma misstag. Vi socialdemokrater kommer inte att acceptera den avreglering och nedmontering av apoteksmarknaden som genomförs. Vi kommer att agera för att säkra god tillgång till läkemedel i hela landet, till låga enhetliga priser och en säker läkemedelshantering. Det beskedet vill vi redan nu ge till de aktörer som ser sig kallade att investera i den apoteksmarknad som regeringen nu ensidigt genomdriver. Enligt regeringens ägarpolicy ska bolaget verka under marknadsmässiga villkor, vilket innebär att agerar på en konkurrensutsatt marknad. ställer staten som ägare bland annat krav på avkastningens och utdelningens storlek. Vid bolagsstämman förtydligade den socialdemokratiska regeringen tillsammans med samarbetspartierna och uppdrag genom ett tillägg i bolagsordningen. En bolagsordning är ett aktiebolagsrättsligt bindande styrdokument som en bolagsstyrelse är förpliktad att lyda. Tillägget har följande lydelse: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologisk och ekonomisk uthållig svensk energiförsörjning. har granskat hur fullföljt det förtydligande som gjordes i bolagsordningen när det gäller bolagets roll i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Sammanfattningsvis visar granskning enligt vår mening på ett behov av ytterligare preciseringar från sida av de samhällsmål som ska arbeta mot. Detta är regeringens ansvar. De har i uppdrag att verka för att de beslut som fattats av rörande enskilda statliga bolags verksamhet genomförs. Därför anser vi att regeringen ytterligare måste klargöra innebörden av uppdrag och minska utrymmet för olika tolkningar. Om regeringen inte agerar finns det en risk för att inte blir den pådrivande kraft i energiomställningen som var syftet med tillägg i bolagsordningen. Vi vill att ska vara drivande i energiomställningen. bör kraftfullt kunna bidra till omställningen av det svenska energisystemet. Vi anser att de nuvarande ambitionerna för investeringar i förnybar energi bör höjas samt att också bör ta ett större ansvar för investeringar i ny teknik, i pilot- och demonstrationsanläggningar för förnybara energikällor och i effektivare elöverföring. ska vidare enligt vår mening vara en strategisk partner till basindustrin och kunna erbjuda sina industrikunder konkurrenskraftiga energipriser. Tillägget i bolagsordning bör därför skärpas med denna innebörd. Vid bedömning av avkastningskravet på bör regeringen beakta företagets förutsättningar för att bidra till nödvändiga anpassningsåtgärder med anledning av gruvverksamheten i och .