ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T278 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att regeringen stimulerar forskning när det gäller framtagandet av miljövänliga dubbdäck. I använder bilister i stor utsträckning dubbade däck . Dubbdäck anses ha en del fördelar ur trafiksäkerhetssynpunkt vid halt väglag. Men de har även nackdelar som ökat vägslitage, buller samt inte minst att de bidrar till ökade halter av inandningsbara och hälsofarliga partiklar (PM10) i luften. Frågan om dubbdäckens för- och nackdelar är komplex. I vissa länder anses användningen av dubbdäck vara en viktig faktor för att höja trafiksäkerheten , och dubbdäck används av en majoritet av bilisterna. Andra länder har förbjudit användningen av dubbdäck helt, med hänvisning till tveksamma säkerhetsvinster och högt slitage på vägarna. har däckteknologin utvecklats markant , vad gäller både dubbfria vinterdäck med bättre grepp och dubbdäck som sliter mindre på vägbanan. Huvudargumentet för dubbdäcken är bättre väggrepp vid halt väglag, dvs. vid is och hårdpackad snö. Hur mycket dubbdäck verkligen bidrar till trafiksäkerheten är omtvistat. Vissa studier visar å ena sidan att friktionen och därmed bromsträckan på hal is förvisso förbättras med dubb men att dubbdäck å andra sidan har sämre bromsegenskaper på torr och våt vägbana och att skillnaderna mellan bra friktionsdäck och dubbade däck blir allt mindre. En försvårande faktor är att de flesta studier som jämför dubbade och odubbade däck är förhållandevis gamla, dvs. de jämför varken senaste dubbteknologi eller de modernaste dubbfria vinterdäcken. Ett annat argument som används av dubbdäcksförespråkarna är att dubbdäck ruggar upp hal is och därmed även förbättrar väggreppet för bilister med friktionsdäck. och framåt har dubbdäck även förknippats med högre koncentration av partiklar i luften. Detta har särskilt uppmärksammats i städer med vinterklimat och mycket trafik. Dubbdäck anses vara en viktig bidragande orsak till höga halter av inandningsbara partiklar (PM10), och en rad städer och länder har börjat införa restriktioner eller förbud mot dubbdäcken för att minska PM10-halterna. Frågan om inandningsbara partiklar i stadsluften har aktualiserats , med förbättrad kunskap om de inandningsbara partiklarnas negativa hälsoeffekter och nya regler, såsom miljökvalitetsnormen för PM10. Dubbdäck är av framför allt trafiksäkerhetsskäl sannolikt nödvändiga att använda i vissa delar av landet . utgör dubbdäcken ett stort miljö- och hälsoproblem och på grund av vägslitaget och sjukvårdskostnader ett ekonomiskt problem för samhället. Därför bör större krav ställas på däcktillverkarna att utveckla däckteknologin. Regeringen bör ta initiativ till att stimulera forskning som utvecklar nya miljövänliga dubbdäck som orsakar mindre skador på miljön och människors hälsa men med lika stor trafiksäkerhet som dubbdäcken på dagens marknad.
mot · GW02T279 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en gemensam järnvägsstandard i . Det råder en stor enighet om vikten av att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Det är person- och framför allt godstransporterna per bil som måste minska för miljöns skull. I stället ökar godstransporter på landsväg volymmässigt, vilket leder till ökade utsläppsmängder trots ny och mer effektiv teknik. Till utsläppen bidrar den allt större trängseln på vägarna runtom i . På sina ställen är köerna milslånga, varför trafiken har svårt att komma fram. Det är angeläget att betydligt mer av godstrafiken flyttas över till järnvägen. Den betydligt miljövänligare järnvägen, som skulle kunna vara ett fullgott alternativ för långa godstransporter, är dåligt utbyggd och utnyttjad om man ser frågan i ett EU-perspektiv. Uppgifter gör gällande att transporter på järnväg från till förflyttar sig i en medelhastighet av 9km/tim, vilket naturligtvis inte är tillfredsställande om man vill göra järnvägen till ett alternativ till biltransporter. Saken underlättas inte av att det finns många tekniska hinder, exempelvis olika spårbredd och elsystem, som ytterligare försämrar förutsättningarna för järnvägstransporter. I bilens hemland nummer ett, , sker dubbelt så många godstransporter på järnväg som på landsväg. Där finns samma teknik tvärs över kontinenten, vilket vi alltså saknar i . Vårt ineffektiva järnvägssystem riskerar att bestå, då varje land slår vakt om sin standard. Det krävs att EU tar ett ansvar för ett gemensamt järnvägssystem i . Det är en nödvändig förutsättning för att få ned klimatgasutsläppen från transportsektorn. Den bör därför ta initiativ till denna gemensamma järnvägspolitik och att denna standard kommer till stånd.
mot · GW02T280 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . är en viktig länk för persontransporter, arbetspendling och för godstrafiken i , och . är banan hårt trafikerad och saknar dubbelspår efter hela sträckan. Det innebär bland annat långa restider, vilket försämrar banans möjlighet att fungera som ett konkurrenskraftigt och effektivt transportmedel. Enligt gällande planer kommer inte att vara fullt utbyggd till dubbelspår . Det är oacceptabelt med tanke på behovet av tågtransporter i denna befolkningstäta del av landet, inte heller av miljöhänsyn. måste bli ett modernt och kapacitetsstarkt järnvägsnät för regionala, interregionala och internationella järnvägstransporter. Det är också angeläget att utbyggnad av sträckan VarbergHamra tidigareläggs. Dubbelspåret genom är en av delarna i en total utbyggnad av . Utbyggnaden av möjliggör en mer konkurrenskraftig järnvägstrafik än , vilket kommer att leda till ökat resande inom persontrafiken och större godsvolymer på järnvägen. De viktigaste konsekvenserna är dock att förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart samhälle ökar väsentligt och att övergången till ett mer energisnålt och mer miljövänligt samhälle kan ske snabbare. har persontransporterna på järnväg ökat med 14procent och godstransporterna . Från har vägsektorns utsläpp ökat , nästan uteslutande från tunga lastbilar. För att de globala och regionala miljömålen för transportsektorn ska kunna uppnås, krävs det kraftfulla åtgärder . En viktig del i dessa åtgärder är att utbyggnaden av sker möjligt.
mot · GW02T283 · 2008-09-30 00:00:00 — Elektrifiering av från till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elektrifiering av från till . Gruvverksamheten i inland växer genom etablering av nya gruvor och genom nya fynd som kommer att innebära ytterligare etableringar . Tillsammans med andra industrietableringar, t.ex. biobränsle, leder detta till ökade transporter ned till kusten, bl.a. till hamnarna för vidare transport med fartyg. Att flera av dessa transporter kan ske på järnväg är både effektivt och miljövänligt. Dessutom handlar det också om säkerhet. Mycket av godset till och från gruvorna är förutom malm och mineraler också kemikalier och annat liknande, tyngre material. Huvuddelen av från Norra stambanan till , sträckan , är inte elektrifierad . Det är ett stort hinder för utveckling av såväl varutransporterna som av persontrafiken, inte minst med tanke på att snart är klar att tas i bruk. Investeringar i järnvägar liksom ombyggnader är kostnadskrävande. I perspektivet av att negativt miljöpåverkande verksamhet måste prissättas och att sådana kostnader tenderar att öka när kunskapen blir större om vilka förluster som drabbar samhället är det viktig att vidta åtgärder för att så långt som möjligt eliminera sådana miljö- och klimathot. Med den inriktning som bl.a. gruvverksamheten fått i inland och de förhoppningar som knyts till mineralutvinning framöver borde sträckan HällnäsStoruman elektrifieras. är en stor leverantör av elenergi, varför länets elproduktion i större omfattning borde kunna användas till miljövänliga transporter också i det egna länet.
mot · GW02T284 · 2008-09-29 00:00:00 — Tillgång till drivmedel i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till drivmedel i hela landet. Bensinbolagen planerar att lägga ned omkring tusen bensinmackar, vilket är nästan en tredjedel av alla tankställen i landet. Anledningen till detta sägs vara överetablering, vilket kan vara riktigt kring större orter men definitivt inte på landsbygden. Där är mackarna av naturliga skäl inte lika lönsamma, och därför ska de nu läggas ned. En annan anledning sägs vara kravet att alla bensinstationer också ska kunna erbjuda ett förnybart drivmedel. Oljebolagen vill inte göra nödvändiga investeringar för detta utan lägger hellre ned stationen, trots att de allra minsta stationerna är undantagna från kravet om förnybart bränsle. Också landsbygdsbor vill ha tillgång till miljövänligare drivmedel, men först och främst måste de ha någonstans att tanka bilen. Nedläggning av bensinmackar innebär i många fall orimligt långa vägar till tappställen och att övrig kommersiell service och viss samhällsservice försvinner med dem. Det utgör också ett stort hinder för utveckling av turism och annat företagande i byarna. Bensinstationer är helt enkelt en nödvändig förutsättning för möjligheten att bo i hela landet. Staten har bidrag till viss kommersiell service på landsbygden. På samma sätt måste staten kunna ge stöd också till bensinmackar på de orter där invånarna annars riskerar att få åka miltals till närmaste station. Regeringen måste utarbeta en försörjningsplan och tydliggöra ansvaret så att också de boende på landsbygden har säker tillgång till drivmedel. Alla oljebolag kan inte lägga ned sin verksamhet på ett och samma ställe. Staten bör tillsammans med branschen utarbeta en strategi som säkerställer tillgång till drivmedel i hela landet.
mot · GW02T285 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av vägförbättringar i . Vid sidan av investeringar i utbildning och forskning är satsningar på infrastruktur en av de viktigaste insatserna som samhället gör för att på lång sikt hävda konkurrenskraft och bidra till långsiktig tillväxt. Det har också blivit uppenbart att vi står mitt i en miljö- och klimatkris och att vårt sätt att transportera oss bidrar till att accelerera denna. Mot bakgrund av detta blir det allt tydligare att vi måste investera i ny infrastruktur för att både minska transporternas miljöpåverkan och förbättra förutsättningarna för hållbar och långsiktig tillväxt. Klimatförändringarna gör det viktigt att mer av transporterna sker med tåg och båt. Men många av naturtillgångar, exempelvis från gruv- och skogsnäringarna, finns i inland, där även produktion och vidareförädling av dessa sker. Då transporterna från inlandet till järnvägen vid kusten sker med lastbilar, förutsätter ett resurseffektivt nyttjande av våra tillgångar att vägnätet till omlastningscentralerna är bra och rätt dimensionerade, vilket långt ifrån alltid är fallet . Vägnätet i är varken dimensionerat eller underhållet för att klara de stora tunga transporterna som går på inlandsvägarna ned till kusten. Då omlastning till järnväg inte heller alltid är möjligt och ofta krångligt med långa väntetider innebär det att godset kan gå genom hela landet på lastbil. Det leder till dålig resursanvändning och belastning för miljön. ekonomi är beroende av våra naturtillgångar. För att tunga lastbilstransporter i i öst-västlig riktning ska kunna fungera effektivt behövs det ordentliga vägförbättringar. Infrastruktursatsningar av det här slaget är mycket dyra, och man måste pröva alternativa finansieringsformer för att vid behov kunna tidigarelägga viktiga väginvesteringar.
mot · GW02T286 · 2008-09-30 00:00:00 — Obligatorisk användning av vinterdäck tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk användning av vinterdäck. Alla personbilar, lätta lastbilar och bussar med en totalvikt av högst samt släpvagnar som dras av sådant fordon ska i vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning från till när vinterväglag råder. Med vinterdäck avses däck som är framtagna särskilt för vinterkörning. Vinterdäck kan vara dubbade eller odubbade. Likvärdig utrustning är sommardäck med snökedjor. Överträdelse beivras med böter. De som kommer från utlandet och kör på svenskt vinterväglag är undantagna från detta obligatorium. Undantaget gäller resor till och från länder som t.ex. inte tillåter dubbade vinterdäck och innebär att ett fordon inte behöver vara försett med vinterdäck vid färd som påbörjas eller avslutas i utlandet. Undantaget gäller också fordon som är registrerade i utlandet. Detta innebär att utländska förare kör med sommardäck på de svenska vintervägarna, vilket innebär stor risk för trafikolyckor. Därför borde också utländska fordon vara rustade med vinterdäck . När en tidigare motion med detta innehåll behandlades av trafikutskottet hänvisade utskottet till . Verket informerar de utländska trafikanterna om att landets vinterklimat kräver vinterdäck, vilket enligt utskottet var tillräckligt. Uppenbart räcker inte denna information. Biltrafiken mellan och övriga har ökat markant . Det är vanligt med bland annat polsk och baltisk arbetskraft som pendlar mellan länderna med sina bilar. Med den växande trafiken har också olyckorna på vintervägarna ökat. Därför borde undantaget för vinterdäck i utländska bilar tas bort. På samma sätt som svenska bilister exempelvis i måste känna till att reflexvästar i bilen är obligatoriska i landet borde utländska bilister vara rustade med däck som klarar våra vintervägar.
mot · GW02T289 · 2008-09-30 00:00:00 — Förenklade regler för handledarutbildning vid privat övningskörning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för handledarutbildning för privat övningskörning bör förenklas. har det blivit alltmer komplicerat att ta körkort; nya krav har ständigt tillförts och kostnaderna har ökat. Många ungdomar har helt enkelt inte råd att ta körkort. För ett land med många invånare som bor på landsbygden där kollektivtrafiken inte alltid gör det möjligt att pendla till arbete och samhällsservice är detta en allvarlig utveckling. Det ska sägas att många delar av körkortsutbildningen är motiverade med tanke på det alltmer komplicerade samhället, den ökande trafikmängden och olycksriskerna. Men det borde ändå gå att förenkla utbildningen och göra den mindre kostsam. Ett exempel på onödiga kostnader är kravet på introduktionsutbildning för handledare för privatister. Denna utbildning känns ganska onödig och verkar mest syfta till att förse bilskolorna med fler elever. Kravet på handledarutbildning bör avskaffas. För den som har flera barn borde det i vart fall räcka att genomgå en handledarutbildning.
mot · GW02T290 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela regelverket kring körkortsutbildning bör ses över. har det blivit allt mer komplicerat att ta körkort, nya krav har ständigt tillförts och kostnaderna har ökat. Många ungdomar har helt enkelt inte råd att ta körkort. För ett land med många invånare som bor på landsbygden där kollektivtrafiken inte alltid gör det möjligt att pendla till arbete och samhällsservice är detta en allvarlig utveckling. Många nya krav som tillförts regelverket kring körkortsutbildning är säkert väl motiverade var för sig. Men sammantaget blir kraven på en körkortsaspirant alltför betungande, inte minst ekonomiskt. Det är hög tid för en översyn av hela regelverket, med målet att förenkla och förkorta körkortsutbildningen och inte minst göra den mindre kostsam.
mot · GW02T292 · 2008-09-30 00:00:00 — Statens ansvar för infrastrukturinvesteringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens ansvar för infrastrukturinvesteringar. Med befolkningstillväxt och ökad ekonomisk aktivitet växer antalet resor, vilket gäller både person- och godstransporter. måste resandet bli miljövänligare på grund av dagens klimatproblem. Detta ställer stora krav på fungerande kommunikationer. Det behövs underhåll och upprustning av befintliga vägar och järnvägar i landet och också nyinvesteringar i framför allt järnvägarna för att kunna flytta mer av transporterna från väg och flyg till spår. På grund av geografin och klimatet är underhåll och investeringar i infrastrukturen dyra i . Därför brukar det inte finnas tillräckligt utrymme i statens budget för nödvändiga åtgärder, utan man är tvungen att prioritera bland objekten. Inte sällan leder det till att angelägna projekt skjuts upp långt fram i tiden, vilket hämmar utvecklingen och tillväxten i delar av landet. Denna situation har lett till att vissa kommuner och landsting har sett sig tvingade att förskottera pengar till nödvändiga investeringar eller att de med kommunala medel bekostar byggandet av delar i det statliga väg- och järnvägsnätet. En sådan utveckling är förkastlig. Kommunernas och landstingens primära uppgift är att garantera vård, skola, omsorg och annan välfärd åt sina invånare. Kommunala medel ska inte användas till statliga åtaganden. Det är angeläget att slå fast att det är och förblir statens ansvar att finansiera investeringar i landets infrastruktur.
mot · GW02T301 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av obligatoriskt båtregister. och fanns det ett statligt båtregister som dock avskaffades vid den borgerliga regeringens tillträde. Vi anser att det finns ett stort behov av att åter införa ett gemensamt obligatoriskt båtregister. Vi anser även att sjösäkerheten skulle öka vid införandet av ett gemensamt båtregister. I de kontakter som vi har med , polisen, och tullen uppmärksammas ofta frågan om införandet av ett obligatoriskt båtregister detta på grund av att ett gemensamt båtregister underlättar vid olyckstillbud och vid förebyggande sjösäkerhetsarbete. Ett tydligt registreringsnummer ger förutsättningar för en säker identifiering av fritidsbåtar, vilket underlättar övervakningen. Systemet skulle försvåra smitning från en olycksplats. Ett obligatoriskt båtregister underlättar för polis och kustbevakning när det gäller att lösa det ständigt ökande antalet båtstölder. är det svårt att finna de rätta ägarna till de båtar som påträffas utan någon form av märkning. Det finns ingen lättillgänglig statistik som visar hur många fritidsbåtar som finns. Rimligtvis bör det inte vara svårare att ta reda på detta än när det gäller snöskotrar och andra liknande fordon. Registret kan vara självfinansierande genom att båtägarna får betala en mindre avgift när de registrerar sig.
mot · GW02T309 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergslagspendeln. Allt fler människor väljer att ta tåget när man vill och behöver resa längre sträckor, allt under förutsättning att tåg- och restider stämmer överens med de krav och önskemål, som resenären har, när det gäller att förflytta sig från en ort till en annan. Från Västerbergslagen, och kommuner, har vi möjlighet att resa med Bergslagspendeln via och ytterligare ett antal orter i till och där efter tågbyte resa vidare till bland annat . Bergslagspendeln är ett viktigt och bra alternativ, inte minst ur miljösynpunkt, till att ta bilen till eller . Järnvägslinjen i fråga är dessutom viktig för godstrafiken. trafikerar sex godståg per dag nämnda järnväg, godståg som går till och från Ovakos anläggning i . Ett par av godstågen är bland de tyngsta som trafikerar svenska järnvägar. Från Ovakos sida finns dock önskemål om att kunna lasta ut än mer gods per tåg, vilket omöjliggörs av att banvallen inte kan bära mer . Ett önskemål från såväl som Västerbergslagen i övrigt är en satsning på Bergslagspendeln i så måtto, att banvallen förstärks och att man får helsvetsad räls. Detta skulle ge möjlighet till tyngre tåg. Med en helsvetsad räls blir dessutom åkkomforten för resenärerna betydligt förbättrad. Önskvärt är dessutom att medelstilldelning möjliggör att en del av kurvorna på sträckningen LudvikaVästerås byggs bort för att tågen skall kunna hålla en något högre hastighet och därigenom få en kortare tidsåtgång för resan till och . Av miljöskäl är det positivt, om allt fler människor väljer att ta tåget och att alltmer gods körs på järnvägen. Men för att detta ska bli fallet i större utsträckning på Bergsslagspendeln, behövs en statlig prioritering även på nämnda bansträckning. Regeringen har i sin närtidssatsning anslagit 265 miljoner till kapacitetshöjande åtgärder, men det krävs mer för att banan ska få önskvärd standard.
mot · GW02T318 · 2008-09-30 00:00:00 — Bilbälten och alkolås i skolskjutsar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstifta om krav på säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar. En tredjedel av alla skolbarn åker skolskjuts till och från skolan. Naturligtvis händer det olyckor där barn skadas och även dödas under dessa resor. Från1995/961999/2000 uppskattade att 114144 barn skadades och 45 omkom. Dessa transporter går att göra säkrare. Det råder inget tvivel om att drogfrihet hos chauffören och användande av säkerhetsbälten bland barnen har en avgörande betydelse för säkra persontransporter. Trots allvarliga olyckor och intensiv debatt är det alldeles för många kommuner som inte ställer krav på bilbälten och alkolås vid upphandling av skolskjutsar. I den svenska förordningen (1970:340 6§) om skolskjutsning sägs följande om bälten: Den som färdas i en personbil eller lätt lastbil som används vid skolskjutsning skall använda bilbälte. Den som färdas i en buss som används vid skolskjutsning och sitter på en sådan sittplats som är utrustad med bilbälte ska använda bältet. Det finns alltså fortfarande fordon ute i trafiken med våra skolbarn där de inte använder bilbälten. Frågan har diskuterats utan att märkbart resultat kommit till stånd. vi väntar på att lagstifta kommer olyckor att ske med barn på väg till och från skolan. En vanlig förklaring hos de kommuner som inte ställer krav på detta i upphandlingen är att det inte finns något stöd i lagen och att det blir för dyrt att införa detta. En lagstiftning bör därför införas så att säkerhetsbälten och alkolås införs i bussarna i takt med att nya bussar tas i trafik. har vid olika tillfällen påtalat vikten av att trafiksäkerhetsåtgärder som är riktade mot barn och ungdomar ska ges hög prioritet. I den senaste skrivelsen från regeringen redovisar man ett stort antal olika typer av åtgärder som man har vidtagit med anledning av tillkännagivande. Ingenting sägs dock om bilbälten eller alkolås, som båda är mycket effektiva medel för att hindra olyckor och förebygga skador när olyckan väl är framme. Därför är det att lagstifta om krav på säkerhetsbälten och alkolås i skolskjutsar.