mot · GW02U207 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa regelförenkling för att underlätta integrationen i de nordiska ländernas gränsregioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till lättillgänglig information för människor som lever och arbetar i nordiska gränsregioner. Öppnandet av inledde en dynamisk process med ökat utbyte mellan och . Utbildnings- och forskningssamarbete växer nu fram, allt fler människor arbetar på ena sidan och bor på den andra, och allt fler familjer har en familjemedlem som arbetar på den andra sidan . pendlar omkring 20 000 personer mellan och . Det är i första hand individer, företag, universitet och högskolor som tagit initiativ till ökat regionalt samarbete. Utvecklingen har ägt rum trots att regler och lagar fortfarande försvårar samarbetet över . Det finns många hinder för en utveckling av integrationen i . Särskilt är det svårt för en enskild människa att överblicka hur löner, skatter och de olika välfärdssystemen påverkar hennes situation. Exempel på svåröverskådliga problem för de enskilda människorna är många. Till exempel är reglerna för arbetslöshetskassan svårbegripliga. Man ska vara medlem i och betala avgift till a-kassa i det land där man arbetar, men vid arbetslöshet betalas ersättningen ut enligt reglerna för a-kassan i landet där man bor. En svensk som blir sjukskriven i och dessutom blir uppsagd från sitt arbete kan dessutom gå miste om all arbetslöshetsersättning. Det är också mycket svårt att få en bild av hur de två pensionssystemen fungerar tillsammans och hur pensionen påverkas om man arbetar en längre eller i grannlandet. De nordiska länderna kommer givetvis även i fortsättningen att ha olika lagstiftning och olika sociala förmåner. Detta ska inte behöva hindra att regler utformas för att underlätta övergång mellan ländernas system. Likaså borde det vara en grundregel att en person ska betala avgifter som hör ihop med de förmåner personen är berättigad till. har alltsedan 2002 framfört önskemål om lagändringar för att underlätta samarbetet mellan de nordiska länderna, särskilt kring skatte- social- och hälsofrågor, men har detta inte avsatt stora resultat i politiska beslut. I stort sett gäller för generella EU-regler inom social- och hälsoområdet, men de nordiska länderna skulle mycket väl kunna komma överens om lagar utöver EU:s minimikrav. Glädjande nog har Alliansregeringen fört upp dessa frågor på dagordningen, och en del konturer till förslag börjar synas. Bland annat har en dansk-svensk arbetsgrupp föreslagit att Sverigebosatta ska kunna betala till sin danska arbetsgivare för sjukförsäkring och få motsvarande avdrag i deklarationen. Även för visstidsarbetande i det andra landet finns förslag om att man inte ständigt ska behöva byta försäkrings- och a-kassa. Även om dessa och andra initiativ är positiva är det viktigt att skynda på processen. För enskilda människor innebär hindren svårigheter i vardagen och för hämmar de utveckling och ekonomisk tillväxt. Det informationskontor som finns , Direkt, innebär hjälp och vägledning för människor. Detta räcker dock inte, utan det behövs en särskild myndighet med uppgift att förutom rådgivning även föreslå lösningar på problem som ständigt dyker upp i olika former. Det är också dags att presentera en konkret handlingsplan med tidtabell för lagändringar och regelförändringar som underlättar samarbetet mellan de nordiska länderna. Arbetet borde utgå från två huvudmål skapa regelförenkling och tydliggöra individens rätt till snabb information om sociala rättigheter och skyldigheter. En kravrätt borde införas, som innebär att en person har rätt att kräva en lättbegriplig dokumentation över vilka konsekvenser en arbetspendling kommer att medföra.