ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N319 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av transportstödet. påbörjades en analys av transportbidragets effekter och möjligheter till utveckling. Huvudslutsatsen i konsultrapporten är att ett transportbidrag likt det nuvarande behövs för ett hållbart näringsliv i bidragsområdet. Transportbidraget uppfyller sitt syfte att kompensera för transportkostnadsnackdelar när det gäller avstånd. Det är accepterat och betraktas som ett i huvudsak rättvist och tydligt bidragssystem, både av företag inom och utanför bidragsområdet. Inga alternativ till transportbidraget har framkommit som bättre uppfyller bidragets syfte. Bidraget ger företagen i regionen förutsättning att konkurrera med i huvudsak likvärdiga transportkostnader som företag i . Däremot kompenserar bidraget inte för andra nackdelar som tillhör transporter, exempelvis ett glesare transportutbud. Effekterna av transportbidraget varierar. Bidraget har stor betydelse särskilt för de företag som har långa transporter och som ligger i inlandet. Dessa företag har dessutom ofta stor betydelse för sina orter. Transportbidraget har därmed stor betydelse för den regionala utvecklingen. Däremot ges inte transportbidrag till sändningar under i zon 2 och 4, vilket hämmar förutsättningar för branscher med stor andel sysselsatta kvinnor. Bidraget kräver en avståndsrelaterad transportprissättning, vilket innebär att orter som endast har tillgång till transportföretag med s.k. enhetstaxa (Bussgods och Postens Företagspaket) diskvalificeras. Transportbidragets mål och syfte bör utvidgas till att inrymma kompensation för transporttids- och leveranssäkerhetsnackdelar, stimulans till ytterligare vidareförädling samt eventuellt även grundläggande jämställdhets- och miljöhänsyn. Regeringen bör därför överväga förändringar i transportbidraget med anledning av dessa förhållanden.
mot · GW02N320 · 2008-09-26 00:00:00 — Stöd till affärslokaler i glesbygd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till affärslokaler. Servicenäringarna är viktiga för mindre orter i glesbygden. Att det finns till exempel barnkläder och tv- och radioapparater att köpa på orten betyder mycket för de boende och för företagare. Om den här typen av varor kan inhandlas på hemorten innebär det att man handlar sina dagligvaror där. Men blir det allt färre specialbutiker i glesbygd, vilket innebär att också annat företagande utarmas. För att hindra en sådan utveckling krävs ett ekonomiskt stöd att bygga eller bygga ut affärslokaler i glesbygd liknande det stöd som industrilokaler har. Regeringen bör därför överväga hur ett sådant stöd kan utformas.
mot · GW02N322 · 2008-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en produktivitetsdelegation. En av främsta ekonomer, centervänsterekonomen tippad som ekonomipristagare till minne kommenterar i () amerikanska statens övertagande av de gigantiska bolåneinstituten och . Han säger där att hans bedömning är att den ekonomiska amerikanska krisen inte på något sätt är över. Han jämför med läge och menar att kan vara på väg in i ett liknande stadium, där de statliga finansiella instituten vidtar ett antal åtgärder för att häva krisen, men krisen bara fortgår. De ekonomiska underliggande faktorerna är redan så usla, som i , att det kan ta med nolltillväxt innan krisen är hävd. Investmentbanken fall och andra amerikanska och brittiska finansinstituts problem hade inte inträffat när Krugman gjorde sin analys, men med det som bakgrund förstärks hans analys än mer. En utveckling med en lång recession i amerikansk ekonomi skulle slå mycket hårt mot europeisk och svensk ekonomi. Kanske särskilt mot svensk med tanke på svenska företags relativa oförmåga att växa på nya marknader som , och . Till det kommer starka exportberoende. har produktiviteten i svenska företag sjunkit både 2007 och 2008 och står nu på mycket länge på minustal på minus , enligt prognos. En del beror på att ny arbetskraft kommer in på arbetsmarknaden och en annan på att kapitalet slår sig till ro när vinsterna är höga. Det finns också stora eftersläpningar inom t.ex. transport- och byggbranscherna på logistiksidan. Något som både håller nere produktiviteten men som också ökar klimatutsläppen från dessa branscher. Överflyttning av arbeten till tjänstesidan, särskilt på den privata sidan , bidrar också till att dämpa produktiviteten. Det svenska framtida välståndet hotas om produktiviteten inte ökar. Reallöneökningarna har till stor del varit beroende av en stark produktivitetstillväxt. Ett antal faktorer har bidragit till den starka produktivitetstillväxten. Nya marknader har öppnats upp. Teknikskiftet i form av IT-utvecklingen har starkt bidragit. En stark innovationsutveckling har säkert också bidragit. En ökning av kunskapskapitalet i form av personalutbildning och FoU har också hjälpt till. Som vice riksbankschefen pekade på i ett tal , har exporten ökat från av bnp av bnp 2006. spår i sitt tal att det kommer en vändning i produktiviteten . Detta gjordes dock innan djupet i den amerikanska ekonomins kris stod klar. Med detta som bakgrund anser att det är viktigt att regering och riksdag är förutseende och tar ett stort ansvar för att stärka svensk ekonomi och svensk produktion. Vi menar att det är hög tid att inrätta en bred produktivitetsdelegation som får i uppdrag att genomlysa konkurrenskraften i näringslivet och utarbeta en strategi för att öka produktiviteten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02N327 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk basindustris behov av ansvarsfull och långsiktig energipolitik. Svenskt näringsliv skiljer sig från näringslivet i övriga på så vis att det finns en betydligt större andel elintensiv basindustri i . Det gör att svensk ekonomi är betydligt känsligare för svängningar i elpriserna än de allra flesta andra europeiska länder. Eftersom en fjärdedel av samlade exportinkomster kommer från basindustrin spelar den en avgörande roll när det gäller finansieringen av vår gemensamma välfärd. Det finns också avsevärda industriella strukturskillnader mellan olika delar av . I exempelvis spelar den tunga basindustrin en mycket viktig roll för sysselsättningen. Basindustrin är också en viktig motor för att hålla igång underleverantörer inom exempelvis IT-området. Om vi ska klara av att öka sysselsättningen och skapa resurser till välfärden måste basindustrin ses som en av flera framtidsnäringar. måste nu bevara och vidareutveckla basindustrin som vi uppmuntrar andra näringar att växa utifrån sina förutsättningar. Till följd av öppna gränser och sammanslagningar mellan svenska och utländska företag arbetar basindustrin i mycket hård internationell konkurrens. Avgörande för om vi skall kunna bevara vår industriella bas är att våra konkurrensvillkor är tillräckligt goda. Energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften eftersom energikostnaden är en mycket stor utgiftspost i basindustrin. Energipolitiken måste dels se till att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels se till att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därför är en ansvarsfull och långsiktig energipolitik en grundförutsättning för basindustrins utvecklingsmöjligheter. Svensk ekonomi är beroende av fortsatta investeringar i basindustrin, men dessa kan äventyras om den samlade kostnadsbilden för industrin i avviker från kostnadsbilden i våra konkurrentländer. Energiproduktionens beskattning måste därför hanteras på ett sätt som gör att konsekvenserna för basindustrin beaktas.
mot · GW02N328 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att få stora internationella evenemang till . Besöksnäringen med olika evenemang och upplevelser har stor betydelse för samhällsekonomin. Reklam, hotellnätter, restaurangbesök, handel och transporter i samband med stora och små arrangemang skapar sysselsättning och skatteintäkter till stat och kommuner. Besöksnäringen i har stora utvecklingsmöjligheter. Inte minst fjällvärlden och vinterturismen har mycket att erbjuda. I anordnas ett stort antal alpina tävlingar och andra vintersporttävlingar. Det handlar om världscup och världsmästerskap med många tävlande, funktionärer, medier och besökare. I och Åre finns de naturliga förutsättningarna för att genomföra ett i form av snö och is samt en erkänt god förmåga att arrangera och genomföra stora idrottsevenemang. Möjligheterna är goda att skapa ett konkurrenskraftigt OS-koncept. Kommunerna och det lokala näringslivet i har satsat stora resurser för att kunna genomföra stora vintersportevenemang. Det lokala engagemanget är avgörande för att få anordna evenemang. är det angeläget att staten på olika sätt stödjer de orter som har förutsättningar att anordna stora evenemang. Det gäller både idrottsevenemang och andra evenemang inom exempelvis kultur och underhållning. Evenemangen är viktiga inte bara för den ort eller den region som får anordna dem, utan även för som land. En nationell strategi för att få stora internationella evenemang till behöver därför utvecklas.
mot · GW02N329 · 2008-09-23 00:00:00 — Uppgradering av som stödområde tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stödområdesindelning. Stödområdesindelningen är en viktig näringspolitisk fråga för många av våra kommuner. Vilket stödområde kommunerna hamnar i beror på dess behov av stödinsatser. Detta kan ses som godtyckligt bedömt eftersom kommuner med liknande förutsättningar hamnar i olika stödområdeskategorier. När företag väljer etableringsort tittar man ofta på den ort som har bästa förutsättningar och då har stödområdesindelningen en avgörande betydelse. Ett exempel är och kommuner som ligger intill varandra, den ena i huvudsak vid kusten och den andra i inlandet. är en kommun som drabbats hårt av regementsnedskärningar, befolkningsminskning, arbetslöshet o.s.v. och är därmed helt rätt placerad i stödområde 2 A. som har samma problem med befolkningsminskning, arbetslöshet o.s.v. är placerad i stödområde 2 B. Problemen är lika stora i båda kommunerna eftersom det är samma arbetsmarknadsområde som gäller. blir ofta i olika sammanhang jämförd med och eftersom också är en kustkommun. Den stora skillnaden är dock att och har en befolkningstillväxt och ekonomisk tillväxt, vilket inte har. En uppgradering av indelningen av stödområde vore därför rimligt så att också placeras i stödområde 2 A. Regeringen bör därför se över möjligheterna att dela in kommuner med i stort sett liknande förutsättningar i samma stödområde.
mot · GW02N332 · 2008-09-23 00:00:00 — Hållbar och effektiv energipolitik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektiv energipolitik. När industrin byggdes upp i var det tillgången till kraft och råvara som styrde etableringen och samhällena växte upp kring industrierna. är elkraften billig att transportera, varför man inte behöver vara etablerad nära kraftkällan. Förlust av energi vid överföring beräknas omfatta av hela energiproduktionen, alltså /år. Värdet i konsumentled är minst lika och den belastar samtliga brukare. Både av hänsyn till miljön och av samhällsekonomiska skäl är det viktigt att vi använder våra energiresurser så effektivt som möjligt. Därför bör de ekonomiska styrmedlen vara så utformade att de verkligen styr mot ett effektivt och hållbart resursutnyttjande. Så är inte fallet , när vi har ett system som helt omotiverat subventionerar transport av elström. Detta system motverkar ett rationellt och energieffektivt utnyttjande av våra naturtillgångar. Det är nödvändigt att arbeta för en energipolitik som tar tillvara såväl energi som råvaror på ett energieffektivt och miljövänligt sätt och som ger ett hållbart utnyttjande av våra lokala resurser.
mot · GW02N333 · 2008-09-23 00:00:00 — Stöd till kooperativt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga stödinsatser så att fler kan starta kooperativa företag. Ett mångfasetterat näringsliv har stor betydelse för tillväxt och jobb. Det småskaliga kooperativa företagandet är en del av den sociala ekonomin, och företagandet inom den sociala ekonomin har medlemsnyttan eller allmännyttan som främsta drivkraft. Detta är ett inslag i svenskt näringsliv som det finns många skäl att stödja. Förutsättningar för offentlig upphandling finns reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, . Krav i en upphandling om en viss driftsform torde i normalfallet inte vara förenligt med gällande lagstiftning. Däremot föreligger inga hinder för samhället att understödja människors vilja och intresse att starta kooperativa företag. En del i detta kan vara att stödja och utveckla rådgivningen till den som avser att starta företag. Sådana insatser från samhället är särskilt angelägna då många som vill starta kooperativa företag saknar erfarenhet av företagande. Mot denna bakgrund bör övervägas hur stödinsatser exempelvis vid rådgivning till intresserade kan utformas för att underlätta startande av kooperativa företag.
mot · GW02N334 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av riskkapital för kvinnors företagande. I startas färre företag av kvinnor än av män och det finns även studier som visar att kvinnors förutsättningar skiljer sig från männens. Traditionellt sett anses mannen vara entreprenören och företagaren i samhället. Tillväxtpolitiken önskar fler företag och fler företagare och det råder politisk konsensus om att det är önskvärt att fler kvinnor startar företag. Om samhället i större utsträckning kunde tillvarata de affärsidéer som kvinnor har skulle vi nå en ökad sysselsättning och högre ekonomisk tillväxt. Kvinnors företagande är en viktig och växande del av småföretagssektorn. Andelen kvinnor som driver företag är fortfarande lägre än andelen män. För att öka antalet företagarkvinnor satsade regeringen mångmiljonbelopp på att främja kvinnors företagande. har beviljat nytt stöd för ett program som främjar kvinnors företagande för perioden 20072009. Forskning har visat att det generellt sett är svårt för företagare att lösa finansieringen av nya affärsverksamheter då det i inledningsskedet föreligger större osäkerhet och tillgången på riskkapital är begränsad. Forskning har även visat att kvinnor verkar ha svårare att finna finansiärer till sina verksamheter även om könsskillnaderna inte är så stora. Detta har visat sig gälla vid såväl företagsstart som utveckling av verksamheten. I en rapport utgiven av identifieras några av huvudorsakerna. En förklaring är att kvinnor verkar i de branscher som ses som mindre lukrativa av finansiärer. Flera studier visar att riskkapital koncentreras till branscher som är kunskapsintensiva och har högt teknikinnehåll, branscher där kvinnor är underrepresenterade. Vidare konstateras att kvinnor driver företag i mindre skala och därför efterfrågar små lån som inte är lönsamma för kreditgivaren som ändå har samma hanteringskostnad. Dessutom har det i studier framkommit att kvinnor ofta saknar det egna kapital som efterfrågas som säkerhet av kreditgivarna, vilket gör det svårare att beviljas lån. Kvinnor använder sig ofta av mindre kapital och startar sina verksamheter i mindre skala än vad män gör. Ytterligare en förklaring kan vara att kvinnor tänker och agerar annorlunda än män i sitt företagande och att de finansiella aktörerna inte besitter den kunskap som är nödvändig för att på ett tillfredsställande sätt kunna bedöma kvinnors affärsidéer. Kvinnor har dessutom mindre företags- och ledningserfarenhet, vilket kan leda till att de missgynnas i kontakten med finansiärer. Företag som drivs av kvinnor ska ha samma möjligheter att växa som företag som drivs av män. Därför bör staten se över sina företagsfrämjande åtgärder i detta syfte.
mot · GW02N335 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turistnäringen som en exportprodukt. ökade intäkterna på svenska hotell, stugbyar och vandrarhem med till . Sommarens volymer mätt i både antal övernattningar och boendeintäkter ligger på högre nivåer än . Kraftiga volymökningar under både lyfte resultatet . Om man tittar på helår ökade turistnäringen i sin totala omsättning med till nästan . Turistnäringens exportvärde, det vill säga vad utländska besökare spenderar i , ökade med och är större än personbilsexporten. Turistnäringen har bidragit med drygt 35 000 nya heltidsarbeten , en ökning , som sysselsättningen inom många traditionella basnäringar har minskat. Turistnäringen i är större än någonsin och är en av de tjänstenäringar som kommer att kunna bidra med både sysselsättning och tillväxt i . Men det behövs mer än många besökare och höga volymer för att stärka turistnäringens utveckling. En bättre samordning av statens och näringslivets insatser kan bidra till en fortsatt positiv utveckling av turistnäringen och till att se turismen som en viktig näringslivsdel. Rese- och turistindustrin är viktig för hela . Det är en näring som har stora möjligheter att utvecklas och växa förutsatt att stabila, konsekventa och konkurrensneutrala spelregler tillämpas och att intresset från många länder att komma och besöka oss är stort. Rese- och turistindustrin i är sammansatt av företag som tillhör många olika branscher. Det finns några mycket stora företag men framför allt ett stort antal små. Näringen har stor geografisk spridning och är därför betydelsefull för tillväxten och sysselsättningen i alla delar av landet. Turismens utvecklingsmöjligheter är mycket viktiga för den regionala utvecklingen. Det finns så många goda exempel i fjäll, Glasriket, Icehotel, och grönklitt AB som satsar och investerar i upplevelseindustri. Genom att, liksom tidigare ett flertal industribranscher, låta besöksnäringen få ett eget strategiskt branschprogram kan näringens status höjas och turismen få ytterligare expansionskraft. Detta skulle innebära mycket i form av arbetstillfällen och framtidstro.
mot · GW02N336 · 2008-09-26 00:00:00 — Förutsättningarna för invandrare som småföretagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att förbättra förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera sig som småföretagare. Småföretagen har en allt större betydelse för sysselsättningen av personer med utländsk bakgrund. Det är också de som i hög grad står för många av de nya företagen som växer fram. Anledningarna till att etablera sig som småföretagare är flera. För många är eget företagande en vanlig försörjningsform i de länder man kommer ifrån. För andra är det den enda möjligheten att komma ut på arbetsmarknaden. Många invandrare upplever diskriminering på arbetsmarknaden och då blir den egna rörelsen inträdesbiljetten till arbetsmarknaden. Att etablera ett småföretag är fortfarande problematiskt för många invandrare. Det handlar om språksvårigheter, hinder att få krediter och ett dåligt kontaktnät. Även kontakterna med myndigheterna är ett hinder för många. Ett annat problem är att många av företagarna inte har nätverk och kontaktytor med så kallade svenska företagare, vilket gör att många företag inte utvecklas trots god potential. Den borgerliga regeringens satsningar på området lyser med sin frånvaro. Det behövs nya former av kluster och lokala och regionala näringslivscentrum för att utveckla småföretagen. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen ökar åtgärderna för att förbättra förutsättningarna för personer med invandrarbakgrund att etablera sig som företagare. Ett system med mentorer för invandrare som vill starta företag skulle kunna vara en åtgärd att pröva. Mentorerna kan vara till exempel egenföretagare eller chefer med lång erfarenhet av företagandets villkor.
mot · GW02N339 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett utbyggt gasnät. Biogas är en av de förnybara energikällorna som kan medverka till att minska beroendet av fossila bränslen. Den kan användas som drivmedel, värmekälla och för elproduktion i kraftvärmeverk om så önskas. Biogas kan ges samma egenskaper som naturgas och kan samtransporteras med naturgas på samma sätt som så kallad grön el blandas med annan el. Följaktligen går det att (med samma regelverk som för el) producera biogas på ett ställe och förbruka den på ett annat. Det vanligaste argumentet mot ett utbyggt gasnät är att det skulle vara att ytterligare bygga fast oss i ett samhälle beroende av fossila bränslen. Det argumentet håller inte. Ett utbyggt nät är en förutsättning för att på allvar föra fram biogas som ett alternativ till naturgasen. Biogasproduktion har många fördelar: dels är det förnybart, dels tar det inte spannmål i anspråk på samma sätt som exempelvis etanolproduktion. Biogas kan tillverkas av restprodukter som gödsel och slaggprodukter och ger i sin tur en biprodukt i form av ett näringsrikt gödselmedel som minskar behovet av vanlig konstgödning. För att få en bilpark som drivs av förnybar energi är biogas en av nycklarna. Men för att detta skall gå att genomföra bör staten överväga utbyggnad av det svenska gasnätet.
mot · GW02N345 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledningsnät för naturgas och biogas. Klimatförändringen i världen innebär att vi måste tänka i vårt användande av bränslen och se över möjligheterna att gå över till mer miljövänliga alternativ som natur- och biogas. Detta tänkande bör finnas med oss när vi planerar för infrastrukturen i vårt land och för framtida etableringar. Ett stort problem är att det gasnät vi förfogar över inte når regioner i som verkligen behöver naturgas för exempelvis industrins bränsleförsörjning eller för högeffektiv kraftvärmeproduktion. Detta betyder för den svenska industrin en sämre energimarknad jämfört med de länder och regioner där naturgas finns som komplement eller har ersatt kol, olja, gasol och andra bränslen. Därför skulle en infrastrukturutbyggnad av naturgas öppnar för möjligheter att leda biogas i nätet. inblandas biogas i det befintliga gasnätet i sydvästra . Den fordonsgas som används i består av en större del biogas än naturgas. Inom industrin kan naturgas spela en viktig roll eftersom det är ett rent bränsle med hög verkningsgrad som kan användas till nästan alla industriella processer. Naturgas har bland annat fördelar genom att bidra till en ren och god arbetsmiljö jämfört med flera andra bränslen. Utan en utbyggnad av ledningsnätet riskerar vi att få en tudelning där en del av svensk industri står med ena benet på kontinentens spelplan medan den energikrävande industrin i övriga delar av landet får sämre villkor till följd av att man saknar tillgång till naturgas. Regeringen bör se till att tillståndsprocesserna för ledningsprojekten inte blir utdragna, vilket kan innebära att svensk industri får konkurrensnackdelar. Om utbyggnaden av naturgasnätet inte ges den möjlighet som den har i övriga EU, kan det också få konsekvenser för biogasen som förblir ett begränsat lokalt alternativ med en småskalig och dyr infrastruktur. Med tanke på de utmaningar som energiförsörjningen står inför behövs alla alternativ. har inte längre råd att ha en tvekande inställning. För att vår industri inte ska förlora i konkurrenskraft i jämförelse med sina europeiska motparter krävs en energipolitik som än mer välkomnar ett väl utbyggt ledningsnät av infrastruktur för naturgas och biogas som försörjer alla viktiga industriregioner i .