ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ427 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för djur i djurparker. Traditionen att hålla djur i fångenskap för människors blotta nöje kan spåras 1 i . Den kinesiska kungen anlade då en park som var öppen för allmänheten. Den första parken i västerlandet som var öppen för allmänheten var den i i . sågs vilda djur mer eller mindre som förbrukningsvaror från kolonierna som skulle visas upp på ett för människor underhållande sätt. Den moderna djurparksfilosofin som formades av i betonade dock att djuren skulle få större inhägnader och att samlingarna också skulle vara av vetenskapligt intresse och främja avel av sällsynta djur. Men grundidén för såväl dagens som gårdagens djurparker är dock densamma, det vill säga att roa, skrämma, fascinera och överraska människan. De traditionella djurparkerna utgår generellt sett från människans perspektiv och inte från djurens intresse. Detta måste ändras. Djurparksdjuren måste mer kraftfullt omfattas av djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Visst kan det vara acceptabelt att vilda djur hålls i särskilda djurparker för forskning och för att öka kunskapen om djuren för oss människor. Det gagnar också de enskilda djurindividerna. bör dock de traditionella djurparkerna fasas ut. Det är fullkomligt oacceptabelt med djurparker som är gjorda för att underhålla människor med vilda djur utan hänsyn till djurens egen hälsa och naturliga beteenden. Vilda djur mår ofta inte bra av att leva i fångenskap. Ett typiskt tecken är att de ägnar sig åt ett utdraget och enformigt beteende eller medvetet gör sig illa.
mot · GW02MJ429 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda herdehundar som skydd mot rovdjursangrepp på boskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbilda herdehundar som skydd mot rovdjursangrepp på boskap. Debatten om rovdjurens vara eller inte vara rasar i . Det är viktigt att behålla en livskraftig stam av olika rovdjursarter med såväl samhällelig som statlig nolltolerans mot tjuvjakt på varg, lodjur och björn som skyddet för tamboskap bör öka. Utöver finansiellt stöd för förbättrade stängsel och mer effektiva inhägnader bör också nya grepp testas. I många länder har så kallade herdehundar skyddat tamboskap och används fortfarande framgångsrikt. På den afrikanska kontinenten skyddar anatoliska herdehundar boskapen från geparder. Samma typ av kraftig hund nyttjas för samma ändamål i där den patrullerar runt fårhjordar. Några vanliga vakthundsraser som används utanför för att vakta tamdjur utöver denna är den italienska maremmano-abruzzeze och kaukasisk herdehund. Enligt Viltskadecenter kan vakthundar användas för mindre fårflockar om fåren håller ihop. Metoden bygger på att hunden ser, hör eller känner lukten av ett rovdjur och sedan ger skall eller jagar bort djuret i fråga. För att detta ska fungera krävs öppna betesmarker så att hundarna upptäcker rovdjuret . Metoden fungerar bäst i flockar som inte överstiger 100 till 200 får. Viltskadecenter har även inlett ett samarbete med Världsnaturfonden (WWF) som stöttar liknande projekt i med andra hundraser. Även och har visat stort intresse. () har kommenterat användningen av herdehundar mot rovdjursangrepp i ett remissvar till . Där framhävs de internationella erfarenheter som finns som SKK påpekar att det saknas nödvändiga träningsmetoder i . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02MJ430 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda mindre industriell slakt av fjäderfän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över transport och uppfödning av slaktkycklingar i förhållande till djurskyddslagen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 2 och 12§§ djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 4 § djurskyddslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. har världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Framför allt strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer (2 §): att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). Uppfödning, slakt och allmän djurhantering liknar ofta industriell produktion snarare än hantering av levande och kännande varelser. Detta trots att djurskyddslagens 13 § (SFS 1988:534) skriver att när djur förs till slakt och när de slaktas, ska de skonas från onödigt obehag och lidande. Både transport och uppfödning av slaktkycklingar borde omfattas av djurskyddslagen fullt ut, och regeringen bör se över hur detta ska kunna genomföras. Det borde också vara förbjudet att föda upp djur som genom avel gjorts sjuka. Likaså bör djurskyddslagens 4§ om djurs rätt till naturligt beteende genomföras för slaktkycklingar. Djuren lever i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Djuren inom dagens lantbruk har alltmer blivit produktionsbrickor i ett spel som går ut på att de ska producera mer. De ska växa snabbare, bli större eller lägga fler ägg. Sjukdomskurvorna stiger parallellt med produktionskurvorna. Aveln skapar bieffekter, allt för att få fram snabbare resultat. Inte minst fjäderfän, som kycklingar och höns, har drabbats av produktionshysterin. () presenterade en veterinärstudie som visade att en stor del av slaktkycklingarna hade rörelseoförmåga (bend-efekter). Detta torde klart strida mot djurskyddslagen. Broilerindustrin i är omfattande och omkring 65 miljoner kycklingar dödas . Kycklingarna avlas, matas och göds för att bli mat. Dagens broilerkycklingar beräknas växa dubbelt så snabbt som . Den snabba aveln av slaktkyckling är vår tids största djurskyddsproblem, anser ordföranden i EU:s vetenskapliga kommitté. Bendefekter, trånga anläggningar med tiotusentals kycklingar och maskinell automatisk slakt där djuren ofta skadas eller är levande när de krokas upp, är vardag. En utredning bör tillsättas för att främja mindre industriell slakt av fjäderfän. Broilerproduktionen måste bort.
mot · GW02MJ431 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda grytjakt. Grundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur ska behandlas väl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Detta stadgas tydligt i svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §). ingår inte vilda djur som jagas i i djurskyddslagen. Därför har de ej rätten till grundläggande skydd. I däremot omfattar djurskyddslagen även de vilda djuren. Men alla djur som jagas i kan inte kategoriseras som vilda djur. Vissa djur rör sig i gränslandet. De jagas, men är inte fria och vilda djur (se även motionen om godsjakten med fåglar). Grytjakt är en grym företeelse som går ut på att jakthundar ska lära sig att driva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränas på levande grävlingar. Det finns heller inga lagar för hur djuren ska behandlas. Trots att de inte är vilda utan befinner sig i fångenskap omfattas de inte av djurskyddslagen. har fördömt denna grymma fritidssysselsättning och ställer sig principiellt emot en verksamhet där två djur hetsas mot varandra och anser att denna verksamhet inte är förenlig med djurskyddslagen. Stundom skadas även deltagande hundar. Även har uttryckt sig negativt. Delar av jägarkåren ställer sig också negativa till grytjakten. Denna form av djurplågeri bör förbjudas.
mot · GW02MJ432 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda kastrering av smågrisar utan bedövning. I kastreras ca 1,6 miljoner smågrisar rutinmässigt utan bedövning. Kastreringen utförs för att förhindra att en avvikande lukt, s.k. ornelukt, utvecklas. Ornelukt förekommer endast hos vissa hangrisar och orsakas av förhöjda nivåer i fettet av framför allt två illaluktande substanser, skatol (som produceras av bakterier i tarmen) och androstenon (som syntetiseras i testiklarna). Kastreringen utförs regelmässigt på alla galtar trots att ornelukten endast märks av kött från av alla hangrisar, då köttet upphettas. Kastreringen går till så att grisen fixeras i en anordning så att bakdelen frigörs. Med en skalpell skärs huden igenom ovanför de under huden ytligt liggande testiklarna. Dessa dras ut och skärs loss. Såret sköljs med en desinficeringslösning varefter grisen släpps tillbaka till kullen. Ingreppet kan ta med vana händer. I argumentationen mot att behöva bedöva grisen före ingreppet har angivits att griskultingens skrik och försök att komma undan mer är ett utslag av att den hålls fast än en konsekvens av smärta i samband med ingreppet. Forskning vid bl.a. har visat att detta inte är fallet och att en bedövning före ingreppet innebär mindre smärta för grisen. Fram till att de är gamla är det i tillåtet att kastrera utan bedövning. Samma regel gäller även inom EU, även om flera länder i , exempelvis , , och , regelmässigt ej kastrerar grisar. I har man däremot förbjudit kastrering av smågrisar utan bedövning. Man har också fattat beslut om att ett totalt förbud mot kastrering ska gälla . En undersökning i konstaterar att de flesta grisproducenter nu har accepterat förbudet och tycker att den nya ordningen fungerar bra. Många tycker också att det är skönt att slippa kastrera smågrisarna själva; det är ett arbetsmoment som inte har upplevts som speciellt trevligt. Att anlita veterinär för kastreringen innebär en extrakostnad på ca per kull. En farhåga innan förbudet trädde i kraft var att grisarna skulle kastreras alldeles . Men medelåldern ligger nu vid ingreppet, mer . Det faktum att kastrering av smågris inte förekommer i alla länder, att bedövning före ingreppet är en etablerad teknik i , att forskningen och avelsarbetet har kommit långt i att förebygga ornelukten samt att kastrering utan bedövning är förkastligt från djurskyddssynpunkt gör att det är dags för att förbjuda denna hantering.
mot · GW02MJ433 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet. Den moderna cirkusen med dresserade djur har sitt ursprung . Denna form av underhållning är fortfarande ett populärt inslag inom den kommersiella nöjesindustrin även om djurfria cirkusar blir alltmer populära. Klassiskt domesticerade djur som hästar och hundar deltar parallellt med vilda djur som exempelvis sjölejon och elefanter i cirkusföreställningarna. Rovdjur och apor är dock inte längre tillåtna som cirkusdjur i de skandinaviska länderna. Denna motion uppmärksammar de vilda djurens situation inom cirkusindustrin och yrkar på ett förbud att bruka exempelvis elefanter, sjölejon och reptiler. är omsorgen om de vilda cirkusdjuren mycket knapphändigt reglerad i djurskyddslagen. Dess två portalparagrafer, att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2 §) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4 §), tillgodoses inte inom dagens cirkusverksamhet. Själva grundidén med cirkus är att få djuren att göra saker de normalt inte gör i sitt fria beteende. Detta konstlade beteende kan i viss mån accepteras för domesticerade djur som har sin zoologiska hemvist i vårt land, såsom hästar och hundar, men bör inte accepteras när det rör vilda djur. Föreställning efter föreställning måste dessa djur utföra cirkusnummer som människor tycker är underhållande. Djuren fraktas runt, tvingas tillbringa sina liv i trånga utrymmen och de blir ibland fastkedjade mellan uppträdandena. Djur på cirkusar visar i onormalt stor utsträckning symptom som tyder på psykiska störningar. Även med den bästa viljan i världen kan cirkusar av praktiska skäl inte tillgodose djurens naturliga behov av rörelsefrihet och socialt umgänge. I många länder i har därför vilda och exotiska djur på cirkus förbjudits. bör följa denna utveckling. Strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas.
mot · GW02MJ434 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kunna kräva ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda åldersgräns för inköp av sällskapsdjur. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundar som lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhället kombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägare och djurplågare. Hur djurägare som missköter sig ska kunna straffas bör därför utredas och en allmän översyn av tillsynslagen vad gäller sällskapsdjur vore också önskvärt. Att ta hand om, fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt eller mindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurser och ansvarskänsla . Ett ökat ägaransvar med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur som missköter sig bör också införas. Djurplågeri måste beivras kraftfullare i samhället. Ett yngre barn kan inte ensamt utkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Därför borde det finnas en åldersgräns för inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman, vilket också bör utredas.
mot · GW02MJ435 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att taggtråd bör fasas ut helt för användning som stängsel också kombinerad med annan stängseltyp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rensa bort taggtråd från naturen. Hundägare, ryttare, jägare och viltvårdare, dvs. människor som vistas med djur i naturen, kan vittna om de negativa konsekvenserna av taggtrådsbruk i skog och mark. Både vilda och tama djur drabbas av oerhört plågsamma rivskador om de fastnar och skadas av taggtråd. Taggtråd finner vi både i form av rostig begagnad gammal typ tagen ur bruk, men också som material i gammalmodigt stängsel. Att taggtråd är skadligt för djur i natur är inte heller någon ny ståndpunkt utan något som uppmärksammats av politiker och djurskyddsföreningar . Det är därför hög tid att agera. Två punkter är centrala, dels bör bruket av taggtråd förbjudas helt, dels måste medel tillsättas för att genomföra en sanering av skog och mark från taggtråd. Många hundar, vilda djur, hästar och deras ägare skulle då lättare utan skaderisk kunna vistas i naturen. trädde nya stängselföreskrift ikraft. Denna innebar viss sanering av taggtrådsanvändandet. Under vissa förutsättningar blir det tillåtet att kombinera eltråd och taggtråd, men detta räcker inte utan taggtrådsanvändandet bör fasas ut helt och naturen rensas från dessa föremål. motsätter sig dessutom fortfarande att eltråd och taggtråd monteras på samma stolpe.
mot · GW02MJ436 · 2008-10-06 00:00:00 — Lantbruksdjurs rätt att vara utomhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grisar ska få en lagstadgad rätt att vistas utomhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inga fler dispenser ska tillåtas att delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även tjurar och kalvar ska omfattas av rätten att få gå ute. Ända sedan vår svenska världsberömda författarinna drev på genomförandet av djurskyddslagen har den haft brister. Visst har vi världens strängaste djurskyddslag på papperet, men den tillämpas sämre i praktiken. Lantbrukets djur far ofta illa i vår industriella hantering i form av uppfödning och slakt. Många djur lever hela sitt liv instängda i en ohälsosam miljö utan möjlighet att bete sig naturligt. Visionen av djur som fick ströva fritt utomhus har inte blivit genomförd. Framför allt så strider djurhanteringen inom det svenska lantbruket ofta mot den svenska djurskyddslagens portalparagrafer: att djuren inte ska utsättas för onödigt lidande (2§) och att djuren ska kunna leva ett arttypiskt beteende (4§). Nedanstående reformer bör därför införas för att djuren på allvar ska få rätten att vistas utomhus i enlighet med svenska djurskyddslagen på respektive djurområde. Dagens grisar kommer oftast inte utomhus förrän de förs till slakt. Bullriga stora lokaler utan fönster är många grisars vardag. Uppfödningen strider dessutom mot den svenska djurskyddslagen. Grisarna måste på allvar få en lagstiftad rätt att vistas utomhus. Enligt svenska djurskyddslagstiftningen ska kor släppas ut på bete . Dock finns möjlighet till dispens. Detta gör att av kor aldrig kommer ut. Även inomhus har kor ofta lite utrymme. Tjurar och kalvar omfattas inte av rätten att vistas utomhus. Inga fler dispenser ska delas ut för att lantbrukare ska slippa släppa ut kor på bete. Även tjurar och kalvar ska omfattas av denna rätt. Kor ska inte heller tvingas vara uppbundna utan vi bör gå över till lösdrift. Djurskyddslagen måste gälla både i teori och praktik.
mot · GW02MJ439 · 2008-10-03 00:00:00 — Avskaffande av dubbelregistrering vid älgjakt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett avskaffande av dubbelregistrering vid älgjakt. Efter ett riksdagsbeslut tillämpas inom delar av renskötselområdet i så kallad dubbelregistrering av älgjakt. Frågan är kontroversiell och har föranlett ett stort antal riksdagsmotioner. Senast föregående behandlade utskottet frågan. Utskottet motiverade då ett avslag till en förändring med hänvisning till att de förslag som fanns i den så kallade Ekströmska utredningen och fiske i samverkan (SOU 2005:116) skulle beredas i . Flera ledande företrädare från såväl regering som berörda organisationer har uttalat att de förslag som utredningen kommit fram till inte kommer att genomföras. Detta innebär att problemen kommer att kvarstå. Jaktmarker där markägaren vill jaga älg skall registreras som älgjaktsområden hos . Detta görs inom renskötselområdet liksom i övriga landet av markägaren eller jakträttshavaren. Dubbelregistreringen innebär dock att alla marker inom samebys renskötselområde även kan registreras som älgjaktsområde av samebyn, med andra ord registreras en andra gång. I praktiken innebär detta att älgjakt bedrivs av två olika jaktlag med varsin tilldelning av älg från . Systemet föreskriver att samråd skall hållas men i praktiken är detta som regel inte fallet. I stället konstaterar älgjaktlagen på plats ute i skogen att ett annat jaktlag bedriver jakt på samma marker och som dem. Systemet skapar stora och onödiga konflikter mellan renägande samer och annan ortsbefolkning i vissa områden. Det får även som konsekvens att en planerad förvaltning av naturresursen älg omöjliggörs inom renskötselområdet. Medlemmarna i en sameby måste tillförsäkras den jakträtt de har i enlighet med renskötselrätten. Detta kan exempelvis ske genom älgjakt på områden som undantagits för samebyns egen räkning och/eller genom att personen ingår i ett befintligt jaktlag inom samebyns område. En medveten älgförvaltning måste bygga på kunskap om både älgstam och avskjutning. För att denna resurs skall kunna skötas uthålligt är det enda praktiska alternativet att endast ett jaktlag jagar på varje område. Därför måste dubbelregistreringen avskaffas och registreringen av älgjaktsområdet förbehållas markägaren eller den till vilken markägaren upplåtit sin jakträtt.
mot · GW02MJ440 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hela ska ha allmän jakttid på grågäss och kanadagäss och att samma datum för jaktstart ska gälla i hela landet. Föregående lämnades en likalydande motion vilken behandlades i 2006/07:MJU12. Utskottet behandlade inte hela motionen utan nöjde sig med att hänvisa till en pågående beredning i om förändrade jakttider för grågäss, ändrade jakttider för kanadagäss nämndes inte i detta sammanhang. Jakten på kanadagäss inleds i norra , att jämföra med i de södra delarna av landet. Detta trots att kanadagässen är väl utvecklade och har börjat samlas för flytten söderut. De har då redan lämnat många områden i norr. Jägare i norra har därmed i praktiken mycket små möjligheter att jaga gäss. Jakt på grågäss är i norra endast tillåten längs inom från havet med start . I är grågässen däremot tillåtna för jakt från . Till saken hör att grågässen i norr flyttar ännu tidigare än kanadagässen och i praktiken knappt jagas alls i uppväxtområdena i norr, för att senare utsättas för en mer eller mindre obegränsad skyddsjakt på övervintringsmarkerna, där de stämplas som ett problem. En tidigare jaktstart på gäss i hela norra skulle ge lokalbefolkningen en möjlighet att skatta gässen innan de flyttar. Dessutom skulle den medge jakt i ett område där gässen betraktas som ett värdefullt vilt och inte ett problem, vilket är jaktetiskt mera tilltalande.
mot · GW02MJ441 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningsnivåer i gårdsstödet. har varit medlem i EU . har vi också den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är nu , och mycket förändras . En sak har inte förändrats och det är grunderna för nivåberäkningen av gårdsstödet. Det är fortfarande de bästa markerna som genererar de högsta grundbeloppen, något som framstår som allt mera konstigt när jordbruket marknadsanpassas. Systemet blir inte enklare av att en del av gårdsstödet baseras på historisk produktion. Det kan finnas skäl till detta i ett övergångsskede. Men i längden är det knappast försvarbart att ersättningsbelopp baseras på vad som producerades på marken för , kanske till och med av en annan brukare än nuvarande. För att skapa ett hållbart system som uppfattas som rimligt både av brukare och medborgare måste reformeringen gå i riktning mot ett system där beloppet per hektar är lika oavsett var i marken ligger. Det skulle dessutom innebära avsevärda förenklingsmöjligheter. Vad som ovan angivits om ersättningsnivåer i gårdsstödet bör ges regeringen till känna.