mot · GV02Fi10 · 2008-05-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:100 ekonomiska vårproposition de gröna presenterar i årets motion med anledning av den ekonomiska vårpropositionen riktlinjer för en ekologiskt långsiktigt hållbar ekonomisk politik. Vi menar att ekonomisk utveckling måste vara förenlig med hållbar utveckling. I grunden måste ekonomin utvecklas så att vi lever på avkastningen av naturresurserna utan att förbruka desamma. Alla måste kunna vara delaktiga i arbetslivet utifrån egen förmåga. Samhället ska vara ett stöd och en hjälp vid omställning och erbjuda trygghet för människor. Resurser ska fördelas solidariskt mellan människor i , mellan olika generationer och mellan länder. Vi menar att regeringens ekonomiska politik är kortsiktig. Den bygger på dålig förståelse för de samhällsproblem vi står inför. Regeringen är blind för enskilda individers upplevelser, behov och drömmar. Regeringen tar inte klimathotet på allvar utan fortsätter att hävda att problemen ska lösas av någon annan, någon annanstans, någon annan gång. har gått av mandatperioden och regeringen har inte ens lyckats samla sig tillräckligt för att presentera ett mål för klimatpolitiken, ännu mindre några långsiktiga strategier eller åtgärdsförslag. fortsätter man att presentera en politik som tar oss allt längre ifrån klimatmålen. Regeringens aviserade storsatsningar på vägar är bara ett exempel på detta. Ett av regeringens mål är att minska utanförskapet. Vi menar att regeringen gått rejält vilse i detta arbete. Regeringens politik är tom på individer och helt i avsaknad av en analys av vad som utgör riktiga problem i riktiga människors liv. Utanförskap handlar med regeringens egna ord om antalet helårsekvivalenter försörjda av sociala ersättningar tillsammans med helårsekvivalenter av karens- och sjuklönedagar. Trots en enormt stark jobbtillväxt minskar inte långtidsarbetslösheten nämnvärt, för vissa grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden ökar till och med arbetslösheten. Regeringens prognos innebär att arbetslösheten 2009 ökar. Vi menar att det behövs andra typer av åtgärder än de som regeringen hitintills presenterat för att verkligen hjälpa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Otrygghet är regeringens väg. Lägre ersättningar i arbetslöshetsförsäkringen tillsammans med högre avgifter har gjort att hundratusentals människor lämnat arbetslöshetskassorna. 1,4 miljoner människor står nu utan ekonomisk trygghet som riskerna för en lågkonjunktur är uppenbara. De lägre ersättningarna i sjukförsäkringen som regeringen drivit igenom drabbar framför allt kvinnor som har längre sjukskrivningar. Vi menar att regeringens politik ökat på ett verkligt utanförskap genom de försämringar man genomfört. Entreprenörskap är grunden för ett samhälle som växer och utvecklas. Regeringens politik för att främja entreprenörskap har varit mycket begränsad. De höjda arbetsgivaravgifter regeringen drivit igenom har upprört många företagare. vill skapa bättre förutsättningar för fler entreprenörer att starta företag och växa och utvecklas med sina affärsidéer. Staten behöver ta ett större ansvar för att riskkapital finns tillgängligt, regelförenklingsarbetet behöver intensifieras och företagarens ekonomiska trygghet behöver förbättras. Arbete är en källa till mycket glädje, gemenskap och personlig utveckling. vill vara med och utveckla arbetslivet. Vi vill skapa bättre förutsättningar för människor att delta i arbetslivet utifrån egen förmåga. Vi vill förbättra tryggheten och skapa goda förutsättningar för människor att ställa om, vidareutbilda och omskola sig. menar vi att det behövs bättre balans i arbetslivet. Möjligheten att fördela sin arbetstid över livet behöver förbättras. Många småbarnsföräldrar upplever en nästan ohållbar livssituation. Vi vill skapa förutsättningar för småbarnsföräldrar att tillbringa med sina barn under småbarnsåren genom att införa en ersättning för dem som väljer att gå ned i arbetstid. Utbildning är en investering . Vi menar att regeringen svartmålar den svenska skolan. Den svenska skolan står stark även om den behöver utvecklas och förändras. behöver utvecklas och elever med särskilda behov behöver få ökat stöd. Universitet och högskolans kvalitet måste förbättras liksom studenternas villkor. Vi menar att måste fortsätta att ha en forskning i världsklass. Vi är oroliga för regeringens planer för förskolan. Den lekande pedagogiken som förskolan bygger på måste utvecklas, inte avvecklas. vill att ska vara en öppen plats i världen. Vi vill skapa större möjligheter för människor att komma hit och arbeta. asyl- och flyktingpolitik ska vara generös och rättssäker. Vi är skarpt kritiska till att regeringen vill begränsa anhöriginvandringen. Vi menar att jämställdheten behöver förstärkas. Samhället genomsyras av strukturella problem som bl.a. försämrar kvinnors rätt till sjukvård, arbete, lika lön samt kränker kvinnors rätt till sin kropp och sin integritet. Regeringens ambitioner på jämställdhetsområdet har hitintills varit mycket begränsade och de resurser som avsatts för jämställdhetsåtgärder används inte. Regeringens politik på folkhälsoområdet är otillfredsställande. Regeringen saknar ett förebyggande perspektiv trots att vi vet att god folkhälsa är en grundläggande förutsättning för långsiktig ekonomisk utveckling. I årets vårbudgetmotion pekar vi ut framtidens utmaningar och ställer upp mål för den ekonomiska politiken som är förenliga med ett samhälle som utvecklas på ett hållbart sätt. Vi lägger fram en politik som utgår från människors verkliga problem och som bidrar till att klyftorna minskar både i och i världen. 4Bakgrund det ekonomiska läget på kort sikt5 5Missade chanser regeringens ekonomiska politik7 5.2Skattepolitik bestående av undantag7 5.5Otrygghet är regeringens väg9 5.6Kvinnor förlorar på regeringens politik10 5.7Höjda arbetsgivaravgifter och snedvriden konkurrens10 5.8Regeringens brister i beredningen av nya förslag11 6Utanförskapet regeringen är vilse12 6.1Effekter av regeringens politik14 6.2Fokus på riktiga problem18 6.3Regeringen ökar människors utanförskap20 7Långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling22 7.2Teknik, kunskap och nya företag23 7.3Klimat, miljö och ekosystem24 8Miljöpartiets mål för den ekonomiska politiken27 8.2Reformutrymme de kommande åren27 9Klimat stora utmaningar, stora möjligheter29 9.1Effekterna är redan här30 9.2Stora utsläpp i och globalt som måste minska30 10Företagande släpp fri entreprenörerna36 11.5Barntid en reform för mer tid41 12Utbildning en investering i framtiden42 12.3Valfrihet och kvalitet i gymnasieskolan43 13Rättvisa, solidaritet och hållbarhet45 13.6Folkhälsa och social rättvisa50 beslutar att godkänna utgångspunkterna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitten 6.4 och 713). avslår regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken och skattepolitiken. 4Bakgrund det ekonomiska läget på kort sikt Toppen av de senaste årens högkonjunktur är nådd och passerad. Tillväxten mattas av. Den globala konjunkturen har dämpats och den svenska exporten bromsas in. Den kraftiga sysselsättningsutvecklingen som startade och accelererade dämpas nu kraftigt. Sysselsättningen stiger fortfarande något 2008 men avstannar i princip 2009. Enligt regeringens prognos ökar arbetslösheten 2009. Effekterna av den senaste finanskrisen börjar bli tydlig även om den exakta omfattningen är oklar. Effekterna syns dock tydligt i där tillväxten bromsat in kraftigt, vilket även påverkar . De flesta internationella bedömare skriver ned sina prognoser. anger i en prognos att den reala tillväxten i blir noll i år1, andra prognoser tyder på recession. Konjunkturen bromsar även in i . Flera företag har under senare tiden vinstvarnat. Utvecklingen på börsen har varit mycket svag vilket gör att hushållens tillgångar minskar. Detta och allmänt ökande pessimism bromsar in konsumtionen och därmed tillväxten. Tillväxtprognoserna har också skrivits ned både av och av regeringen. KI:s januariprognos var 3,0 respektive . Motsvarande siffror i marsprognosen var 2,5 respektive . Regeringens prognos var i budgetpropositionen och . Prognosen reviderades ned till respektive . Regeringen sänker i vårpropositionen prognosen ytterligare till 2008 och 1,. Andra prognosmakare spår ännu lägre tillväxt 2009. Sysselsättningsökningen, som varit kraftig , bromsas nu in, delvis till följd av konjunkturen men också som ett resultat av arbetskraftsbrist inom flera yrken2. Framför allt är det inom byggnads- och anläggningsverksamhet där det råder stor brist i flertalet yrken. Inom industri och tillverkning råder stor brist på kvalificerad arbetskraft och inom hälso- och sjukvård råder också stor brist i vissa yrken. Bristen är inte bara konjunkturell utan också delvis strukturell; det utbildas för få personer i förhållande till behoven. Inom teknikyrken är detta påtagligt och ett stort underskott av arbetskraft förväntas även på lång sikt. Även den demografiska utvecklingen i både och övriga indikerar att arbetskraftsbristen kommer att öka . Produktiviteten föll kraftigt till stor del som en effekt av att antalet arbetade timmar ökade kraftigt. När konjunkturen nu bromsas in som strukturomvandlingstrycket i ekonomin ökar kan man förvänta sig att produktiviteten återigen ökar. Den långsammare tillväxten minskar kapacitetsutnyttjandet i ekonomin. Den offentliga sektorn har genererat mycket stora överskott. Skatteinkomsterna har ökat snabbt på grund av bl.a. fler arbetade timmar, ökade löner, ökade intäkter från kapitalskatter och större intäkter från arbetsgivaravgifter. har statens utgifter sjunkit kraftigt. Den lägre arbetslösheten har skapat lägre kostnader för arbetslöshetsförsäkringen och kraftigt sjunkande sjukfrånvaro har gjort att utgifterna för sjukpenning sjunkit snabbt. Låga räntor och amorteringar på statsskulden har gjort att utgifterna för räntor också minskat kraftigt. På grund av högt kapacitetsutnyttjande i ekonomin har det inte varit möjligt att minska de stora överskotten trots att dessa legat på en något högre nivå än överskottsmålet. Tvärtom har det funnits en direkt risk för att en mer expansiv finanspolitik kraftigt skulle öka inflationstrycket och därmed räntorna. Ekonomin går in i en långsammare utvecklingsfas, konjunkturen bromsas in och resursutnyttjandet minskar och det finns därmed utrymme för en något mer expansiv finanspolitik. Stor försiktighet är dock nödvändig. Nedåtriskerna är stora och det finns stor risk för en snabbare konjunkturinbromsning. gör i sin budgetprognos ett räkneexempel och tittar på vilka effekterna skulle bli av en konjunkturnedgång liknande den som skedde . Deras räkneexempel visar att en sådan ganska kraftig konjunkturdämpning i princip raderar ut dagens överskott helt och hållet3. En konjunkturnedgång som dessutom påverkar sysselsättningen och arbetslösheten negativt skapar en ännu större nedgång. Att i det läget föra en alltför expansiv finanspolitik innebär att statsskulden återigen ökar och att överskottsmålet hotas. 5Missade chanser regeringens ekonomiska politik När den nya regeringen tillträdde stod den svenska och internationella konjunkturen på sin topp. Regeringen fick ta över i ett läge där sysselsättningen steg mycket snabbt med en ansvarsfull ekonomisk politik. Tillväxten var historiskt sett hög och arbetslösheten sjönk snabbt som inflationen fortfarande var mycket låg. Många bedömare, liksom , varnade för en alltför expansiv finanspolitik. Regeringen som gjort upp sin ekonomiska politik före valet gick dock ut med stora, delvis ofinansierade, skattesänkningar. Det råder ingen tvekan om att inflationen även utan regeringens politik skulle ha stigit, men till en del påverkade ändå regeringens ekonomiska politik den snabba inflationsuppgången och de räntehöjningar som följde. föreslog ett högre finansiellt sparande än regeringen både och . Vi menar att detta hade lett till en mindre dramatisk uppgång i inflationen. I sin konjunkturpolitik har regeringen också till stor del förlitat sig på stora arbetskraftsutbudseffekter av de genomförda reformerna. De beräknade utbudseffekterna skulle hålla tillbaka arbetskraftsbristen och därmed resursutnyttjandet i ekonomin. Dessa effekter var dock relativt oprövade och deras verkliga effekter är fortfarande oklara. Vad vi kan konstatera är att sysselsättningen börjat stiga kraftigt och att den stora uppgången sedan skedde 2006 och 2007, alltså i princip före regeringens reformer trädde i kraft. Prognoserna visar nu på att sysselsättningsutvecklingen snabbt planar ut. Om långsiktiga effekter av regeringens politik föreligger återstår att se. Regeringen aviserar i vårpropositionen en något expansiv finanspolitik . Regeringen är dock försiktig i sina prognoser. delar regeringens försiktighet och kommer noga att bevaka den fortsatta utvecklingen. 5.2Skattepolitik bestående av undantag Regeringen har infört en lång rad tekniskt komplicerade undantag i skattesystemen. Jobbskatteavdraget, nedsatta sociala avgifter för ungdomar, nedsatta och avskaffade sociala avgifter och löneskatt för äldre, förändringarna av fastighetsskatten, och jämställdhetsbonusen är några exempel. Människors möjlighet att bedöma effekterna av olika handlingsalternativ har minskat. har viss förståelse för att man vill använda skattesystemet för att på olika sätt styra ekonomin. Vi har själva varit med och drivit igenom sådana förändringar. Det finns dock uppenbara problem med alltför många undantag och tekniskt komplicerade förändringar av skattesystemet. Riskerna består i att systemet blir komplext och att effekterna av olika handlingsalternativ blir svåröverskådliga. En enkel lösning på detta problem finns inte men vi ser ett allt större behov av en övergripande översyn av skattesystemet för att om möjligt minska de problem som finns . De senaste årens ekonomiska utveckling har varit god. Reallönerna har stigit och sysselsättningen ökat. Arbetslösheten har sjunkit inom de flesta branscher. Arbetskraften har i princip matchat behoven på arbetsmarknaden när företagens behov av nyanställningar har ökat. har dock arbetskraftsbrist synts inom alltfler yrken. Bristen har uppstått trots att det fortfarande finns många människor som står utanför arbetsmarknaden och vill in. Regeringen har i snabb takt genomfört ett stort antal reformer som påverkar den ekonomiska utvecklingen . Fokus i regeringens politik har legat på ett ökat arbetskraftsutbud men också på att öka efterfrågan inom den del av tjänstesektorn där produktiviteten är låg. För att öka arbetskraftsutbudet har man genomfört två stora inkomstskattesänkningar som man har skurit ned på ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Möjligheten att få arbetslöshetsersättning har försämrats genom regelförändringar. Efterfrågan inom delar av tjänstesektorn har stimulerats genom införandet av hushållsnära tjänster. har man skurit ned på antalet högskoleplatser och man har minskat möjligheterna till både vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Den viktiga omskolningen till bristyrken försvåras därmed. Den fulla effekten av regeringens politik har vi antagligen inte sett . En risk med åtstramningarna i arbetslöshetsförsäkringen är att människor tvingas ta arbeten de är överkvalificerade för. Detta gör att matchningen på arbetsmarknaden fungerar sämre och att människors kompetens och utbildning inte kommer till användning. som viktiga erfarenheter på det här sättet går förlorade minskar regeringen människors möjligheter att ställa om och ta arbeten inom yrken där det råder arbetskraftsbrist genom neddragningarna inom arbetsmarknadsutbildning och högskolan. Regeringens uttalade mål är att föra tillbaka till full sysselsättning. Vad detta mål innebär är dock fortfarande oklart. Regeringen har varken definierat det i förhållande till sysselsättningsnivåer eller arbetslöshetsnivåer. Inte heller i förhållande till antalet arbetade timmar eller vad människor arbetar med. Den tidigare riksdagsmajoritetens mål om sysselsättning är uppnått. har sympatiserat med vissa av de tankar som regeringen har haft kring arbetsmarknadspolitiken. Såväl nystartsjobben som instegsjobben har vi ställt oss positiva till, även om vi pekade på behovet av att utöka nystartsjobben även till offentlig sektor . Vi har också delat regeringens syn på det positiva i att släppa in fler aktörer i arbetsmarknadspolitiken. Vi måste konstatera att regeringens arbetsmarknadspolitik är alltför ensidig. Ekonomins behov av allt snabbare anpassning och omställning ställer stora krav på människor att byta arbete, vidareutbilda sig och omskola sig. Om möjlighet till detta inte ges kommer människor att hamna utanför i förlängningen eller förpassas till den nya regeringens arbetsmarknadspolitiska program i form av statliga resursjobb och varaktigt samhällsnyttigt arbete. På lite vet vi att den ekonomiska utvecklingen är avhängig av att vi löser de stora samhällsproblem i form av klimatförändringar, utarmade ekosystem, förstörda och utfiskade hav och minskad biologisk mångfald, som vi står inför. Regeringens ambitioner på dessa områden är mycket låga. Bristen på en kraftfull klimatpolitik blev uppenbar direkt efter valet. Ett antal utredningar tillsattes och regeringen förhalade klimatfrågan med hänvisning till Klimatberedningen. Trots försök från sida till att skapa enighet i Klimatberedningen kring ett rimligt ambitiöst mål misslyckades detta då de borgerliga partierna inte förmådde samla sig. Det mål som regeringspartierna till slut ställde sig bakom är alltför lågt och svarar inte upp mot de krav som vi vet är nödvändiga. 5.5Otrygghet är regeringens väg Regeringens politik så här långt har inneburit kraftiga försämringar i det sociala skyddsnätet. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen har sänkts som avgifterna höjts och regelverket stramats åt. Resultatet har blivit en sämre, men dyrare, försäkring och som resultat av detta har ungefär 400000 personer lämnat försäkringen. 1,4 miljoner människor saknar en arbetslöshetsförsäkring och är hänvisade till kommunalt försörjningsstöd om de förlorar sitt arbete4. Detta påverkar kommunernas ekonomi, vilket kommer att bli speciellt tydligt vid nästa djupa lågkonjunktur. Regeringen har även gjort försämringar i socialförsäkringen. Taket i sjukförsäkringen liksom nivån på den sjukpenninggrundande inkomsten har sänkts. I budgetpropositionen aviserades ytterligare försämringar genom att nivån på sjukförsäkringen sänks till och genom att i princip förbjuda avtalsförsäkringar utöver denna nivå. Regeringen aviserade också en tydlig åtstramning i försäkringen genom att en sjukskriven skulle prövas mot hela arbetsmarknaden efter sex månaders sjukskrivning. Sammantaget innebär regeringens politik att man straffar dem som har det svårast ekonomiskt för att förbättra för dem som har det bra. En osolidarisk politik som skapar otrygghet kan inte ställa upp på. Regeringens politik leder också bort från det folkhälsopolitiska målet som beslutat5. Ekonomisk och social trygghet är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god hälsa på lika villkor. Då krävs ett socialförsäkringssystem som täcker väsentliga risker. Vidare behövs utbildningsmöjligheter under olika perioder i livet, en samhällsplanering som bidrar till trygga miljöer och välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor. Att människor kan försörja sig genom eget arbete skapar självkänsla, vilket är en friskfaktor. Den moderna arbetsmarknaden innebär stora krav på människor att kunna ställa om sig. Nya jobb skapas och andra försvinner i en ständig process. För att människor ska klara av denna förändring måste de veta att de kan förlita sig på samhället i samband med sjukdom och arbetslöshet. Regeringens väg är farlig och kommer att utsätta samhället för stora påfrestningar när konjunkturen viker ordentligt och sysselsättningen faller. 5.6Kvinnor förlorar på regeringens politik Mycket av regeringens politik hitintills har missgynnat kvinnor. Skattesänkningarna har gynnat män mer än kvinnor. Försämringarna av sjukförsäkringen har framför allt drabbat kvinnor då dessa är sjuka i större utsträckning än män. Ohälsotalet är fortfarande mycket ojämlikt fördelat mellan män och kvinnor. Kvinnornas ohälsotal är mot männens . Kvinnorna har också en betydligt större del i de långa sjukskrivningarna än männen. 5.7Höjda arbetsgivaravgifter och snedvriden konkurrens Det är i de små- och medelstora företagen som det skapas nya arbetstillfällen. Regeringens politik så här långt har inneburit höjda arbetsgivaravgifter för väldigt många småföretag. Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som framför allt gynnade små företag har avskaffats som arbetsgivaravgifterna för ungdomar sänkts. Regeringen hade dessutom utlovat en arbetsgivaravgiftssänkning för vissa delar av tjänstesektorn. Detta förslag tvingades man dock ta tillbaka. En utlovad sänkning för många av dessa företag blev i själva verket en kraftig höjning. Effekterna är inte bara att vissa företag inom de sektorer som utlovats en sänkning får höjda arbetsgivaravgifter. Konkurrenssituationen har också förändrats dramatiskt. För ett litet tjänsteföretag med två personer anställda kan skillnaden vara i lägre arbetsgivaravgifter beroende på de anställdas ålder. Detta påverkar konkurrenssituationen mellan dessa företag och snedvrider marknaden. Förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för vissa åldersgrupper skapar också orimliga tröskeleffekter där 26-åringar är mycket dyrare att anställa än 25-åringar. 5.8Regeringens brister i beredningen av nya förslag Regeringen har i samband med flera av sina stora reformer brustit i beredningen av ny lagstiftning. Detta är särskilt anmärkningsvärt då regeringspartierna före valet tryckte väldigt hårt på hur väl förberedda de var. Regeringen drev igenom förändringar av egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringen som gjorde att hundratusentals människor lämnade försäkringen. Förändringen genomfördes utan att konsekvenserna av detta utreddes ordentligt. Lagstiftning om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som skulle motverka utflödet hade inte ens börjat utredas innan avgifterna höjdes. Regeringen utlovade nedsatta arbetsgivaravgifter för tjänsteföretagen. Detta var ett stort nummer i valrörelsen. För att genomföra förändringen krävdes emellertid godkännande från enligt regelverket för statsstöd. Efter regeringstillträdet gav flera besked om att det i princip var klart med godkännande. Regeringen hann till och med lämna en proposition till innan förslaget slutligen efter skrotades. Många företag som räknat in nedsättningen känner sig självklart lurade. I budgetpropositionen presenterades flera skisser till förändringar av sjukförsäkringen. Regeringens mål var att ytterligare minska sjukfrånvaron. När förslagen presenterades kritiserade regeringen för dess beredningsprocess. Den positiva utvecklingen som synts när det gäller sjunkande sjukskrivningstal hotas av att nya förslag stressas fram av regeringen utan ordentlig beredning. Detta som den bredare parlamentariska utredningen kring sjukförsäkringen som utlovats inte har tillsatts. Även förändringarna av fastighetsskatten har skötts på ett mycket tveksamt sätt. Framför allt gjorde en stor fråga av fastighetsskattens avskaffande under valrörelsen. I princip alla partier var emellertid överens om att uttaget av fastighetsskatt kunde minska. föreslog en sänkt procentuell nivå medan t.ex. Socialdemokraterna ville frysa taxeringsvärdena. Det fanns alltså stor parlamentarisk majoritet för en förändring av fastighetsskatten. I stället för att bjuda in till en bredare översyn av fastighetsskatten och skapa möjlighet till en blocköverskridande lösning valde dock regeringen att gå på linje och lösningen med ett indexerat tak blev resultatet. Denna lösning gjorde dock ingenting åt det grundproblem många upplevt, nämligen fastighetsskattens koppling till taxeringsvärdet. Däremot skapade den fördelningspolitiska problem.