mot · GW02Ub526 · 2008-10-05 00:00:00 — De fungerar som uppföljnings- och utvärderingsinstrument och skapar pedagogiska diskussioner. Åtgärdsprogrammen bidrar också till att tydliggöra ansvarsfördelningen i arbetet med barnen, både i relationen mellan hem och skola och mellan olika befattningshavare inom och utom skolan. En undersökning som genomförde 2003 indikerar att många som har rätt till åtgärdsprogram inte har fått något. Uppskattningsvis av eleverna som fick särskilt stöd saknade åtgärdsprogram.7 I rapporten konstaterades också att en femtedel av de elever som bedömts vara i behov av särskilt stöd inte fick någon extra hjälp. kom ut med allmänna råd för arbete med åtgärdsprogram, för att försöka höja kvaliteten på programmen. tycker att det är bra men anser också att elevernas rättssäkerhet måste stärkas genom att möjlighet till överklagan av åtgärdsprogram införs. Eleverna har enligt lag rätt att få kvalitativt extra stöd, men denna rätt berövas dem alltför ofta. För är det enormt viktigt att dessa elever får den hjälp de behöver. Den ständigt ökande skara elever som söker individuella programmet till gymnasiet är ett bevis för att detta inte har fungerat. På initiativ av och de borgerliga partierna begärde att regeringen skulle återkomma till med förslag till hur en rättighet att överklaga åtgärdsprogrammet skulle kunna se ut. Trots att de borgerliga partierna innehar regeringsmakten har ingenting hänt med frågan. anser att detta måste ändras . 7.2Elever ska ha rätt att få betyg omprövade Så länge dagens betygssystem finns kvar ska eleverna självklart ha rätt att få sina betyg omprövade. Betygssättning är myndighetsutövning och bör självklart liksom andra myndighetsbeslut kunna omprövas. Lärarfacken, och sammanslutningen Kommuner och Landsting står enade i kravet om att betyg bör kunna överprövas, vilket också föreslogs i betänkande. Det är en grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet. Därför anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag som ger eleverna möjlighet att få sina betyg överklagade. 7.3Elevers inflytande på skolan Skolan har som uppgift att bidra till att fostra demokratiska individer med respekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändå är det demokratiska inslaget i många skolor starkt begränsat. Elevers initiativkraft måste tas tillvara och stimuleras på ett bättre sätt. Skolorna är fulla av unga med vilja och kraft att förändra och förbättra. Vi måste förändra strukturerna i skolan så att denna kraft bejakas och främjas. För att förbättra förutsättningarna för ökad demokrati inom skolan anser att skollagen ska föreskriva att varje skola ska ha ett fungerande representativt forum för elevinflytande. Däremot bör lagen inte föreskriva exakt vilken form detta forum ska ta, utan det ska vara upp till varje skola. Det viktiga är att eleverna garanteras en möjlighet att göra sina röster hörda. Det ska vara självklart att elever ges möjlighet till arbete med elevinflytande. Elever ska därför ha rätt att få extra stöd för att ta igen undervisning som de missat när de varit frånvarande för arbete med elevinflytande, skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete eller liknande. Tyvärr är det inte så på alla skolor, och vi vill därför se en ändring i skollagen som garanterar detta. Elevernas möjligheter att arbeta med elevinflytande ska motsvara de som gäller på en arbetsplats. Att arbeta med elevinflytande tar tid och kraft. anser att elever som tar ansvar för sin och andra elevers situation utför ett enormt viktigt arbete och att de därför bör uppmuntras. Därför anser att elever ska har rätt att få ett intyg på att de har varit engagerade i sådan aktivitet. 8En skola för alla Skolan är en nyckelaktör i försvaret och utvecklingen av demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Skolan ska verka för jämlikhet oavsett kön, etnicitet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning. Allas lika värde är en grundläggande demokratisk princip som ska ingå i skolans arbete med värdegrund. Detta arbete med jämlikhet måste genomsyra hela skolans verksamhet. Skolan är en del av samhället och det strukturella förtryck som begränsar människor är lika närvarande i skolan som i världen utanför. Många elever upplever att de utsätts för ett starkt tryck att leva upp till normer för hur man ska vara. En mängd föreställningar begränsar barns och ungdomars möjligheter att leva som fria individer med möjligheter att förverkliga sig själva och utveckla självförtroende och trygghetskänsla. Det är viktigt att skolornas värdegrundsarbete präglas av normkritiskt tänkande för att uppmärksamma elevernas situation. Den lag om förbud om diskriminering och annan kränkande behandling som arbetade fram inom ramen för regeringssamarbetet förra mandatperioden har skapat en bättre grund för antidiskrimineringsarbetet. Den nya lagens krav på att varje skola ska upprätta likabehandlingsplaner är viktigt och har lett till ett mer aktivt och systematiskt arbete på skolorna. anser att det är viktigt att lagens effekter utvärderas för att se om ytterligare åtgärder behöver vidtas på området. Skolan ska förmedla en viss värdegrund till eleverna. Enligt läroplanen ska skolan lyfta fram människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Det är naturligtvis viktigt att de läromedel som används i skolan präglas av denna värdegrund. De är dock inte alltid fallet i de läroböcker som finns på marknaden. tog inom ramen för regeringssamarbetet förra mandatperioden initiativ till en granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett antal läroböcker. Uppdraget gick till som 2006 publicerade rapporten I enlighet med skolans värdegrund? Av rapporten följer att det finns allvarliga brister i vanligt förekommande läroböcker på marknaden. Det är varje enskild skolas ansvar att se till att de läromedel man använder följer läroplanen. Som genomgång visar är detta en grannlaga uppgift. är det få läroböcker som kan anses få godkänt enligt alla parametrar. genomgång har varit mycket värdefull då den hjälpte till att uppmärksamma problematiken och resultaten har spridits väl bland dem som arbetar inom skolan, bland annat genom fackförbunden. Läroböcker är naturligtvis bara en sorts läromedel, men icke desto mindre ett viktigt och vanligt förekommande sådant. Det är viktigt att man kommer tillrätta med dessa problem, vilket inte låter sig göras automatiskt, utan ständig uppmärksamhet och debatt behövs. anser därför att bör få i uppdrag att kontinuerligt undersöka läroböcker som är vanliga i skolorna för att se hur väl innehållet passar med det antidiskrimineringsperspektiv som präglar läroplanens värdegrund. Detta i syfte att skapa bra underlag för lärarna på skolorna när de ska välja läroböcker och på så vis skapa incitament för läromedelsindustrin att förbättra kvaliteten på sina produkter. 8.1.2Höjd kvalitet på sex- och samlevnadsundervisningen Det är angeläget att främja sexuell hälsa bland ungdomar. Där har skolan en viktig uppgift. Tyvärr har studier gång på gång påvisat allvarliga brister i sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna. Trots att frågan gång på gång tagits upp i verkar ingen förbättring ske. Lärarna har inte tillräcklig kompetens i frågan och känner sig inte bekväma i undervisningen. Det är inte acceptabelt och lärarutbildningarna måste ta frågan på allvar. Fortbildning till redan yrkesverksamma lärare bör kunna ges inom ramen för lärarlyftet. Vi skulle aldrig acceptera okunniga lärare i matematik eller att religionsundervisningen ställdes in därför att skolan inte hade någon som kunde eller ville undervisa, men när det gäller sex- och samlevnadsundervisning verkar det vara godkänt. Frågor som rör sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck måste vara självklara frågor i sex- och samlevnadsundervisningen i skolan. anser att sex- och samlevnadsundervisningen också bör diskutera heteronormen och de stereotypa könsroller och som finns i samhället och ge den enskilde styrka att våga bryta normerna om de känns påtvingade. Vi anser att samlevnadsundervisningen måste bedrivas utifrån en medvetenhet om könsmaktsordningen och med syfte att bryta denna norm. anser att regeringen bör återkomma till med tydliga förslag på åtgärder för hur skolans sex- och samlevnadsundervisning kan förbättras. begränsas individers möjligheter att utveckla sig själva och sin identitet av normer för hur man förväntas bete sig som pojke eller flicka. anser det vara av vikt att man inom skolan kontinuerligt för en diskussion om medvetna och omedvetna skillnader i förhållningssätt gentemot pojkar och flickor och vilka konsekvenser dessa skillnader får. Ett stort problem i jämställdhetsarbetet är sexuella trakasserier, både på arbetsplatser och i skolan. Bästa sättet att arbeta emot detta är att ifrågasätta de rådande idealen, men också se till att unga tjejer kan vända sig någonstans om de kallas hora eller utsätts för sexuella trakasserier. Enligt lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling ska likabehandlingsplaner upprättas på varje skola, ett arbete som eleverna ska vara delaktiga i. I dessa planer måste strategier för hur man kommer tillrätta med sexuella trakasserier finnas med. 8.2.1Ny satsning på genuspedagoger Medvetenheten kring jämställdhetsfrågor har ökat och på många skolor runtom i landet pågår ett bra och aktivt arbete för att främja jämställdhet. Tyvärr saknas det på många håll kunskap om hur man kan arbeta med jämställdhetsfrågor och integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten. Lärarnas kompetens, förståelse och attityder är av avgörande betydelse för vilka attityder och beteenden som eleverna utvecklar. De bör fungera som föredömen och det är av stor vikt att deras undervisning och deras handlingar speglar en genuin förståelse för genusproblematiken. vill därför göra en ny satsning på genuspedagoger. Genuspedagoger fungerar som en resurs för kommunens skolor och ett stöd till lärarna för att utveckla ett mer genusmedvetet arbetssätt. avsatte tillsammans med Socialdemokraterna och medel för att utbilda genuspedagoger. Målet var att det skulle finnas en genuspedagog i varje kommun. Satsningen var upplagd så att kommunen tog kostnader för vikarier medan staten tillhandahöll utbildningen, som alltså var gratis för kommunerna. Målet var långt ifrån uppfyllt när satsningen löpte ut. Uppskattningsvis hälften av landets kommuner saknar genuspedagog. anser att jämställdhetsarbetet i skolan måste stärkas eftersom det på många håll saknas kunskap om hur man kan arbeta med jämställdhetsfrågor och integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten. vill nu göra en ny, bättre, satsning på genuspedagoger. Vi avsätter i vår budgetmotion för att möjliggöra utbildning av 600 genuspedagoger. I vårt förslag får kommunerna till skillnad från tidigare också ersättning för vikariekostnaderna, vilket betyder att även kommuner med en trång skolbudget kan få tillgång till genuspedagoger och den kunskap och kompetens som de bär med sig. 8.2.2Bättre studieresultat för pojkar En likvärdig skola, där alla får en möjlighet till kunskap och framsteg är en viktig ambition. Men det har allt tydligare framkommit att pojkar överlag gör sämre resultat i skolan än flickor. Det är inte acceptabelt att hälften av eleverna går igenom skoltiden med sämre resultat. Detta är i allra högsta grad en jämställdhetsfråga. Pojkar har sämre resultat genom hela skolsystemet. Flickor har bättre betyg i samtliga ämnen med ett enda undantag: idrott och hälsa. har tidigare, bland annat i motionen 2005/06:Ub500 pekat ut detta problemområde som angeläget att komma till rätta med. Det gäller behovet av fördjupad kunskap, åtgärder för att komma till rätta med de olikheter som finns mellan könen i det svenska utbildningsväsendet och behovet av en översyn av de nationella styrdokumenten för att bättre anpassa skolan efter både pojkar och flickor. Dessa ojämlika förhållanden måste analyseras noga och föreslår att en utredning tillsätts om detta. Den traditionella mansrollen måste utmanas och arbete mot könssegregering är viktigt i detta avseende. 8.2.3Rekrytera män till lärarutbildningarna anser att det är viktigt att personalen i skolan och förskolan består av både män och kvinnor, och vi ser det som ett stort problem att så få män söker sig till framför allt förskoleverksamhet. Därför vill vi att ska få i uppdrag att undersöka möjligheter att förbättra denna situation. Man bör till exempel titta närmare på om det finns kommuner eller enskilda skolor och förskolor som har en jämnare könsfördelning bland lärarna, förskollärarna och barnskötarna och se om man kan identifiera några särskilda framgångsfaktorer samt sprida dessa goda exempel. Alla har samma rätt till kunskap. Självklart även elever med funktionshinder, men de löper ofta risken att diskrimineras. En typ av diskriminering består till exempel av en sämre behandling av människor vilken har samband med deras funktionshinder. är det frågan om en tycka-synd-om-mentalitet, eller fördomar om vilka begränsningar ett funktionshinder kan föra med sig. Det behövs ett tydliggörande i dessa frågor i de jämlikhetsplaner som ska arbetas fram i varje skola. En annan typ av diskriminering bygger på att samhället har byggt sina fysiska strukturer på ett otillgängligt sätt. Vi anser att skolans lokaler ska vara tillgängliga för alla. I synnerhet ska funktionshinder inte utgöra något hinder för elevers möjlighet till lärande eller lärares möjligheter att bedriva undervisning. Det är viktigt att dolda funktionshinder inte glöms bort i dessa sammanhang. För att elever med utvecklingsstörning ska garanteras anpassad undervisning och tillgänglighet anser att rätten att välja att bli mottagen i särskola är viktig att behålla som alternativt skolval. Det är också viktigt att tillgången till läromedel blir bättre. Synskadade har till exempel ofta problem med att få sina läromedel , något som man måste komma till rätta med. Vi har i instämt i återinförandet av specialskolorna eftersom de på ett positivt sätt bidrar till att öka dessa elevgruppers möjligheter till en bra skolgång. Specialskolorna fråntar på intet sätt elevernas hemkommuner skyldigheten att anpassa skolor till de funktionshinder som respektive elev har, men ibland kan eleverna och föräldrarna anse att det är viktigt att eleven får möjlighet att gemensamt med andra elever med liknande funktionshinder utvecklas och växa. Då behövs specialskolorna. Det viktiga är att eleven och dennes familj har en reell valmöjlighet. Även elever som har funktionshinder ska ha möjlighet till arbetsplatsförlagd utbildning och studie- och yrkesvägledare ska ha kunskap om hur det är att leva med funktionshinder så att de kan ge kvalitativt stöd. HBT-personer, det vill säga homosexuella, bisexuella och transpersoner, är mycket utsatta i vårt samhälle då de drabbas av diskriminering, trakasserier och hatbrott på grund av sin sexuella läggning. anser att detta är ett av de områden där behovet av förändring är som mest akut. Kunskapen om och toleransen inför HBT-personer är begränsad inom skolan . Skolan präglas liksom resten av samhället av gamla trånga normer som få passar in i. Arbetet i skolan måste vara normkritiskt och präglas av både en vaksamhet och en medvetenhet om normativa föreställningar som hindrar människor och påverkar deras självkänsla i negativ riktning. Skolpersonalen står för en viktig del av skolungdomars vuxenkontakt och formar deras arbetsmiljö. Därför kan det inte accepteras att skolans personal uppträder diskriminerande eller fördomsfullt i bemötandet av eleverna. vill betona betydelsen av att personalen har HBT-kompetens. Med kompetens på detta område menar vi att man undviker att reproducera hetronormativiteten, att sluta ta för givet att alla är heterosexuella. anser att bör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för att säkerställa HBT-kompetens hos skolpersonalen. Riktlinjerna bör även innefatta hur skolorna kan arbeta för att tillförsäkra ett jämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna. Det är vanligt att frågor som rör HBT inte alls tas upp i undervisningen, inte ens i sex- och samlevnadsundervisningen. Ofta anlitar man frivilligorganisationer för att ta upp dessa frågor. anser att det är orimligt att elevens möjlighet att få saklig information om HBT-frågor ska vara beroende av om det finns frivilligorganisationer i närheten av skolan eller inte. Därför vill vi se att HBT-frågorna uttryckligen nämns i kursplaner. Det finns ett klart samband mellan hälsa och lärande. Barn och ungdomar som mår bra har bättre förutsättningar att ta till sig kunskap. Delaktighet och möjlighet att påverka sin vardag i skolan stimulerar lusten att lära och självkänslan växer. anser att miljön i skolan ska främja en god hälsa. En hälsofrämjande skola arbetar för att främja den psykosociala och fysiska miljön för både barn och vuxna. Arbetet ska syfta till att människan själv eller gruppen av människor ska ha kontroll över sin situation. Hälsofrämjande insatser kan göras på samhällsnivå, gruppnivå och individuell nivå. En hälsofrämjande skola präglas av ett holistiskt tänkande där skolhälsovården och elevvården utgör delar i ett bredare arbete med elevhälsa som handlar om lärande, skolklimat, relationer, delaktighet och inflytande. Självklart är skolhälsovårdens traditionella arbete med mer individinriktad vård en viktig beståndsdel, men för skolans del betyder hälsofrämjande arbete också att stödja barn och ungdomar så de kan stå emot de risker de utsätter sig för, och att skapa en god psykosocial och fysisk miljö för barn och vuxna i skolan. En hälsofrämjande skola arbetar framför allt främjande men också förebyggande, till exempel genom att förebygga skador med en trygg och säker miljö. Det hälsofrämjande arbetet ska självklart bedrivas tillsammans med eleverna. Tyvärr kan vi konstatera att tillgängligheten till skolhälsovård och annan psykosocial personal för eleverna inom skolan inte är tillfredställande. Om skolan ska leva upp till visionerna och målsättningarna med en hälsofrämjande skola och uppfylla riktlinjer för skolhälsovården, är en förbättrad tillgänglighet helt nödvändig. Mobbning är ett allvarligt problem som gör skolan till en mardröm för alltför många elever. Det är helt oacceptabelt att många elever är rädda för att gå till skolan. Det vilar ett stort ansvar på rektorer, lärare och alla anställda i landets skolor att göra allt de kan för att se till att mobbning inte förekommer. har en hel del viktiga åtgärder vidtagits. drev inom ramen för regeringssamarbetet under den förra mandatperioden igenom en helt ny lag rörande diskriminering och annan kränkande behandling i skolan och förskolan. I samband med detta inrättades också ett barn- och elevombud med uppgift att övervaka de delar av den nya lagen som rör kränkande behandling (mobbning). Barn- och elevombudet företräder också barn och elever i domstol. Den nya lagen har funnits och Barn- och elevombudet har funnits . anser att en utvärdering bör bli aktuell , så att vi får se hur situationen i skolorna förändrats och om ytterligare åtgärder mot mobbning behöver vidtas. Miljön i skolan är ett stort problem. På alltför många håll är lokalerna smutsiga, slitna och ibland till och med mögliga. Ofta är ljudnivån för hög. En bra skolmiljö är en förutsättning för en bra skola. En god arbetsmiljö främjar elevernas hälsa, och trevliga och fräscha lokaler gör det roligare att gå till skolan. En lugn miljö gör det lättare att koncentrera sig. Trots att arbetsmiljölagen har omfattat skolan är miljön i många skolor oacceptabel. Kommunerna måste prioritera arbetsmiljön. Även om det är kostsamt i ett kort perspektiv så är det långsiktigt lönsamt. vill se en skarpare tillämpning av arbetsmiljölagen och att utökar sin inspektion av skolorna. Den borgerliga regeringen har valt att skära ner anslaget till vilket har lett till att det har blivit tvunget att dra ner på sin inspektion. Det är inte acceptabelt och vittnar om att regeringen inte prioriterar barnens och elevernas arbetsmiljö. gör tvärtom och gör i höstens budgetmotion en satsning på för att bland annat stärka arbetsmiljöarbetet på landets arbetsplatser och i landets skolor. Vi vill också att regeringen ger Utbildningsvetenskapliga rådet, Rådet för Arkitektur, form och design samt i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur man fysiskt utformar en skola som främjar hälsa, inlärning och kreativitet. Skolmiljön måste också vara anpassad till elevers olika förutsättningar och tillgänglig för alla elever. Mer om detta i avsnittet med rubriken tillgänglighet. Skolmiljön kan användas både i pedagogiskt och hälsofrämjande syfte. Ofta glöms utomhusmiljön bort när man talar om skolans miljö. Alla skolämnen kan läras utomhus som man på det sättet kan stärka elevernas relation till naturen. Det behövs ett ändrat synsätt där vi inte låter undervisningen i skolan begränsas av skolbyggnadens fyra väggar. Lärandet är en aktiv och levande process, där individen själv kan skapa sin kunskap. Regelbunden utomhuserfarenhet i skiftande miljöer, årstider och sammanhang leder till bra kunskap. Det har funnits alltfler projekt där kommuner förnyar skolors innemiljöer, men är skolors utemiljöer eftersatta, ofta med sterilt utformade ytor. Skolgårdar med mindre asfalt och mer grönska och spännande miljöer inbjuder till lek och rörelse. Så kallade pedagogiska utemiljöer kan vid genomtänkt planering användas i alla olika ämnen och ge lust och variation åt undervisningen. och nationella centrum för utomhuspedagogik har varit drivande i att uppmärksamma skolors uterum som pedagogisk resurs. Forskare har studerat förskolors utemiljöer och jämfört ett stadsdagis med gård med ett ur-och-skurdagis. Det visade sig att barnen på ur-och-skurdaghemmet hade lägre sjukfrånvaro, var starkare i kroppen, hade bättre balansförmåga och bättre koncentrationsförmåga. I läroplanen för den obligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmen (Lpo 94) sägs att lek och skapande arbete har stor betydelse för att elever ska tillägna sig kunskaper. Vidare betonas där vikten av trygghet och trivsel i skolmiljön och betydelsen av elevernas delaktighet i miljön. Men tyvärr nämns skolans fysiska miljö inte så mycket och där det nämns är det större fokus på inomhusmiljön. Det är viktigt att idéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skolor och lärare. bör hjälpa till att på olika sätt sprida information och kunskap om naturskolor och utomhuspedagogik till skolor och lärare i hela landet. Kunskap om utomhuspedagogik borde finnas i all lärarutbildning för att ge framtida lärare en beredskap för detta spännande arbetssätt som ger stor variation för eleverna. 9.2En miljö- och klimatsmart skola Läroplanens skrivning om att varje elev visar respekt för och omsorg om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv är för många lärare och elever i skolor ett förhållningssätt som verkligen präglar utbildningen. Hållbar utveckling etablerar sig i allt högre grad som ett perspektiv i utbildningen. Det är mycket glädjande. Hållbar utveckling handlar om att vi som lever nu ska undvika att skjuta över problem på kommande generationer och att hantera svårigheter på ett sätt så att inte andra någon annanstans drabbas av vårt agerande. Målet är att människor ska vara ansvarstagande, kritiskt reflekterande och problemlösare. Det är ett svårt men inte ouppnåeligt mål. Det finns många goda exempel på arbetssätt som sprider sig som ringar på vattnet. Projekt såsom Världsnaturfondens modellskolor för hållbar utveckling och Håll Rents Grön Flagg, en miljöutmärkelse för skola och förskola, främjar denna utveckling ytterligare. Myndigheten för skolutveckling har utvecklat ett stödmaterial om hållbar utveckling för skolor och understryker vikten av ett demokratiskt arbetssätt, kritiskt tänkande, ämnesövergripande samarbeten och en mångfald av pedagogiska metoder. Denna typ av initiativ är viktiga.