mot · GW02Ub13 · 2008-12-12 00:00:00 — med anledning av prop. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeshögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om broar mellan yrkeshögskola och universitet samt högskolor. är och ska förbli en nation som satsar på kunskap. Däri ligger vår konkurrenskraft. Vägen framåt är inte låga löner och sämre arbetsmiljö. Ska vi möta utmaningen om ett modernt land som investerar för framtiden måste vi satsa på barn, ungdomar och vuxna. En politik som syftar till att skapa jobb och utveckla välfärden måste omfatta hela utbildningssystemet. Redan förskolan ger barn möjligheter till utveckling och lärande. Skolans centrala uppgift är att ge varje elev gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Det livslånga lärandet fortsätter genom gymnasium, högskola, vuxenutbildning och forskning. Och för oss är det självklart att det livslånga lärandet ger alla chansen gång på gång, vägen genom ett utbildningssystem är inte alltid snörrät. Samhällsförändringen i stort påverkar också arbetslivet och olika yrken, varför vidareutbildning och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Att kunna lära nytt mitt i arbetslivet blir alltmer angeläget. Utgångsläget är att vi har en relativt jämn och hög utbildningsnivå i . Ambitionen måste självklart vara att stärka denna position. Investeringarna i utbildning måste vara långsiktiga. För oss socialdemokrater är allas möjlighet till livslångt lärande en naturlig utgångspunkt oavsett människors kön, klass, etnicitet, ålder, sexuella läggning eller funktionshinder. Livslångt lärande lägger grunden för utveckling av vårt samhälle: näringsliv, offentlig förvaltning, kultur, föreningar och individer. Socialdemokraterna är positiva till en yrkeshögskola. Det var vi som i regeringsställning initierade en utredning på området. Syftet för oss var och är att öka kvaliteten i de eftergymnasiala utbildningarna, och skulle fungera som ett paraply för de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. I socialdemokratisk utbildningspolitik är kvalificerad yrkesutbildning och högskoleutbildning två mycket viktiga delar som kompletterar varandra. Vi vill se en fortsatt utveckling av såväl kvalitativt som kvantitativt. Vi vet att övergångar mellan olika utbildningsformer ger fler människor möjlighet till utbildning, vilket gagnar utveckling. Därför är broar, med trafik i bägge riktningarna, mellan och högskolan mycket viktiga. Det är centralt att exempelvis poängsystemen i yrkeshögskola och högskola är likvärdiga och jämförbara. Så ser inte regeringens förslag ut. Regeringen inför återvändsgränder. Regeringen drar ned på platser Regeringens förslag till yrkeshögskola riskerar emellertid att bli ett luftslott. De som regeringen avsätter är helt otillräckligt för att möta människors behov och arbetsmarknadens efterfrågan inte minst nu när vi går in i en djup lågkonjunktur. Av de drygt 21 000 utbildningsplatserna inom kvalificerad yrkesutbildning /09 kommer bara ca 15 000 att finnas kvar 2010/12 om inte mer pengar skjuts till av regeringen. Det blir alltså neddragningar och inte satsningar på den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi socialdemokrater har såväl i vår budgetmotion som i stimulanspaket föreslagit rejäla satsningar på ökat antal platser. Förvisso har regeringen nu föreslagit en viss ökning av kvalificerade yrkesutbildningar (KY-utbildningar), men det motsvarar inte alls de verkliga behoven av KY-utbildning som människor och arbetsmarknad har. KY-utbildningen kräver att det finns arbetsgivare som professionellt och kunnigt bidrar med kompetens, praktikplatser med mera. I en alltmer ansträngd ekonomi och mer besvärlig arbetsmarknad måste denna del av KY-uttbildningarna säkras. Vi socialdemokrater förutsätter att regeringen kommer att säkerställa detta. Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del i att förse arbetsmarknaden med utbildad arbetskraft. I en undersökning som SCB gjort visade det sig att 2007 fick nio av tio jobb efter att ha gått en kvalificerad yrkesutbildning. Detta är självfallet oerhört viktigt och visar hur väl utbildningarna har matchat arbetsmarknadens behov samt individers önskemål. är och kommer att vara viktig både för ungdomsstuderande och för vuxenstuderande. Chanserna till kompetensutveckling, vidareutbildning, ny utbildning och annan komplettering ska finnas öppen för vuxna under hela yrkeslivet. Detta är en fråga om att alla ska ha rätt till en andra chans. Neddragningarna av den kommunala vuxenutbildningen har varit omfattande. Regeringen backar , men först kommer antalet komvuxplatser att vara tillbaka nivå med nuvarande politik. Vi menar att det är fullständigt otillräckligt och har föreslagit 4 700 fler komvuxplatser än regeringen och 7 000 fler platser och 2011 varav 4 500 är yrkesvuxplatser. Det handlar om kvinnors och mäns rätt till förnyelse och påfyllnad av kunskap för att utvecklas under hela sitt arbetsliv. har det skett en omfattande utbyggnad av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, inte minst av KY-utbildningar, men även andra påbyggnadsutbildningar på eftergymnasial nivå och högskolenivå. Det här har varit en bra utveckling. Hade inte regeringen avbrutit den utredning vi socialdemokrater tillsatte och beslutat om en ny utredning, hade en yrkeshögskola redan varit på plats. En yrkeshögskola ska arbeta med kvalitetssäkring, utvärdering och utveckling av de kvalificerade yrkesutbildningarna. Regeringens förslag är otillräckliga. Vi satsade i vår budgetmotion på 2 500 fler platser och ytterligare medel för att nå 4500platser och 4 500 platser . Med förstärkning i det socialdemokratiska stimulanspaketet har vi fördubblat antalet platser på KY så att det numera finns medel för 5000 platser. De ytterligare 2500 har avsatta som finansiering. Vilka utbildningar ska ingå i ? Utgångspunkten för att bestämma vad som är eftergymnasial utbildning i är de förkunskapskrav som ställs. Om utbildningen ställer krav och bygger vidare på kunskaper som motsvarar de som kan fås på gymnasieskolans nationella program, ska utbildningen betraktas som eftergymnasial. Huvuddelen av dessa utbildningar i finns på universitet och högskolor. Dessa utbildningar har särskilda krav på forskningsanknytning och mål för att vara högskoleutbildning. De eftergymnasiala yrkesinriktade utbildningarna i övrigt samlas nu systematiskt under det paraply som ska kallas . Detta bidrar till att säkerställa kvalitet och skapa identitet. Vi socialdemokrater påbörjade detta arbete i regeringsställning. Vi beklagar att regeringen dröjt med att realisera och genomföra detta viktiga organisatoriska steg. I utredningen om , SOU 2008:29, fanns förslag att också eftergymnasiala yrkesutbildningar inom folkhögskolan skulle kunna erbjudas kvalitetssäkring inom ramverket . I propositionen saknas detta. Vi socialdemokrater menar att möjligheten för folkhögskolekurser att prövas inom är en bra idé som bör testas. Vi ser risker med regeringens resonemang om hur gymnasieskolan bör förändras. Då vi fortfarande väntar på en proposition på det området måste vi också lyfta fram frågeställningen om behörighet. Vi socialdemokrater ställer oss kritiska till att kanske inte alla gymnasieprogram kommer att ge samma allmänna behörighet att studera vidare. Kommer detta att påverka behörighetskrav? Och kommer dessa då att skilja sig från kraven för att studera vid och högskolor? Om dessa skiljer sig åt kommer en tudelning att ske av den eftergymnasiala utbildningen i . Vi socialdemokrater vill tvärtom se en växelverkan mellan olika utbildningsformer på eftergymnasial nivå. Det är viktigt för studerande, utbildningsanordnare och arbetsmarknad att det för utbildningarna gällande regelverket är tydligt och överskådligt. Därför är det viktigt att får ett samlat regelverk. Regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer ska meddela föreskrifter om vilka examina som ska få avläggas inom . Regeringen bedömer att utbildningens omfattning bör anges i ett poängsystem där 100 poäng motsvarar . Regeringen föreslår två examina: en efter 200 poäng kallad yrkeshögskoleexamen och en efter 400 poäng plus ett självständigt arbete kallad kvalificerad yrkeshögskoleexamen. Regeringen resonerar kring, men klargör inte tillräckligt tydligt, vinsterna med att inom etablera två olika examina. Remissinstanser som Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , , LO m.fl. har avstyrkt förslaget. Vi socialdemokrater efterfrågar en tydligare genomlysning av konsekvenserna av att ha, respektive inte ha, två examina. Vi misstänker att två examina kommer att skapa mer oreda än tydlighet för såväl studerande som arbetsmarknad. Det är, som vi tidigare poängterat, viktigt att det finns broar mellan olika utbildningsformer. För oss är det självklart att man med tidigare universitetsstudier i bagaget kan läsa inom likväl som att studerande från ska kunna läsa kurser vid universitet och högskolor. Ingen vinner på vattentäta skott. Därför bör också poängsystemen vara jämförbara och likvärdiga så att denna övergång underlättas. Med två olika examina kan dessa övergångar ytterligare försvåras. Det allvarligaste i regeringens hantering av frågan om yrkeshögskola är att regeringen ägnat sig åt den formella strukturens framtid, men i faktisk politik i själva verket dragit ner och minskat på människors möjlighet att få gå en utbildning inom . För oss socialdemokrater är möjligheterna till utbildning väsentliga för alla människor. Det livslånga lärandet genomsyrar vår politik. har en självklar roll att spela. är en av de valmöjligheter som många unga människor har när de funderar över yrkesval och framtida arbetsmarknad. Och för många vuxna, som redan finns på arbetsmarknaden, är och kommer att vara ett attraktivt alternativ när behovet av nya kunskaper och ny kompetens uppstår. När regeringen har ägnat sig åt att systematiskt skära bort och skära ned människors möjligheter att läsa en utbildning, har vi socialdemokrater i stället lagt förslag om att investera i utbildning. I samband med vår budgetmotion lade vi fram ett särskilt investeringspaket. Vi har en vision om vilka investeringar som behövs för att ska bli mer än bara en formell överbyggnad. Då krävs det utbildningsplatser, rejält med nya utbildningsplatser. På en rad punkter i propositionen återfinns att regeringen kommer att meddela vilken myndighet som kommer att utföra olika funktioner avseende . Det gäller vilka utbildningar som ska ingå i , beslut om dimensionering, kvalitetssäkring och uppföljning med mera. Vi finner denna otydlighet anmärkningsvärd. Vi har väntat på propositionen, och att förslagen då inte är mer klara skapar ytterligare väntan. behöver utvecklas och fyllas med nya och fler platser. Inte avvakta fler besked. I propositionen finns förslag att den offentligt finansierade grundläggande pilotutbildningen, utom den militära flygförarutbildningen, bör bedrivas inom . 1998 överfördes Försvarsmaktens trafikflygarhögskola (pilotutbildning) till . Den låg i . Underlaget för att nu överföra pilotutbildningen från till är otillräckligt. Fakta och motivering är inte till fyllest. Därmed kan inte fatta beslut om att genomföra en flytt av pilotutbildningen från till . Vi förväntar oss att regeringen återkommer med ytterligare underlag och argument i frågan för ett förnyat ställningstagande. Validering av kvinnors och mäns yrkeskunskaper är av oerhört stor vikt för att kunna komplettera med nya kunskaper. Därför är vi socialdemokrater mycket måna om att utveckla strukturer som förnyar och förbättrar den validering som finns . Vi menar att utvecklingspotentialen för många människor blir tydligare om tidigare erfarenheter, som inte är dokumenterade, kan valideras och dokumenteras. Vi hade därför förväntat oss att regeringen nu skulle återkomma till med ett förslag på utformande. ska frågorna ytterligare utredas och beredas varför reell utveckling av validering ytterligare fördröjs. Regeringen måste ta ett samlat grepp när det gäller validering så att olika delar av utbildningssystem och arbetsmarknaden enkelt, tydligt, kvalitets- och rättssäkert kan samverka. Annars befarar vi socialdemokrater att personer kan falla mellan stolar och inte få hjälp av validering att komma vidare med ny utbildning. Kriterier för validering måste vara öppna och tydliga för att vara fullt ut användbara. Ytterligare en farhåga är att inte regeringen tycks ha löst hur en validering av praktiska kunskaper från ska värderas om en person vill läsa vidare på högskolan. Regeringen föreslår att en ny myndighet bör ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Den nya myndigheten för bör därför ansvara för att samordna och stödja en nationell struktur för validering samt i samverkan med berörda myndigheter främja utbildningsväsendets och branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Det bör ankomma på den särskilda utredare som regeringen avser att ge i uppdrag att förbereda bildandet av den nya myndigheten att ta närmare ställning till hur uppgiften rörande validering ska hanteras inom myndigheten. Insatser i fråga om validering som direkt berör andra myndigheters verksamhetsområden bereds i särskild ordning inom . Vi socialdemokrater har lagt förslag om att tillföra Arbetsförmedlingen 20miljoner kronor de kommande tre åren för validering. Det visar att vi har konkreta förslag regeringen utreder. Vi socialdemokrater vill utveckla all de eftergymnasiala utbildningar som samlas i . Utbildningarnas kvalitet är av oerhört stor vikt. Därutöver måste nya plaster till för att ge fler möjlighet att gå dessa utbildningar. Regeringen dröjde med förslag om Yrkeshögskola och har i själva verket ägnat sig åt att skära ner antalet platser.