mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — Vi avvisar regeringens förslag om att inte kräva tillbaka utbetald lönegaranti vid konkurser och företagsrekonstruktioner. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 14, 2008/09:A385. Studiemedel som går att leva på är en nödvändig förutsättning för att skapa ett rättvist utbildningssystem utan social snedrekrytering och för att höja den allmänna utbildningsnivån. Studerande med studiemedel har inte kompenserats fullt ut för ökade levnadsomkostnader, och många har därför svårt att försörja sig . vill återställa studiemedlens värde och föreslår att de ska höjas med . Regeringen avskaffade 2007 rekryteringsbidraget för dem med kort tidigare utbildning och svag ställning på arbetsmarknaden. För att kompensera för detta, som drabbade en grupp med stora utbildningsbehov, måste fler få den högre studiemedelsnivån, som är 82procent av totalbeloppet. Vi anslår medel till detta som motsvarar det avskaffade rekryteringsbidraget. Vi ökar också antalet platser inom vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och högskoleutbildning som ett led i vår satsning på fler anställda och ökad kompetens för att förbättra kvaliteten inom den offentliga sektorn. Detta kommer att leda till fler studiemedelstagare och vi ökar därför anslaget till studiemedel . Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 15, 2008/09:Ub454. 17.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskar regeringens förslag till anslag till eftersom vi menar att utbildningsinspektionen fungerar väl. Vi avvisar också regeringens anslag till försöksverksamhet med lärlingsutbildning, eftersom all gymnasieutbildning ska ge allmän behörighet till högskola. Vidare vill vi ta bort medlen för utveckling av evidensbaserade metoder mot mobbning, då alla skolor redan är skyldiga att förhindra och stoppa mobbning. Tillfälliga satsningar och projekt i skolan får sällan några effekter, utan det behövs en permanent ökning av personaltätheten för att ge alla elever den hjälp de behöver till att nå alla mål. Vi tillbakavisar således den tillfälliga satsningen på läsning, skrivning och räkning i årskurserna 13, som regeringen föreslår. Vi gör en sådan satsning och vill anställa över 25000 fler i förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen. Även inom andra delar inom den offentliga sektorn vill vi anställa fler för att förbättra kvaliteten. Totalt vill vi skapa 200000 fler arbeten inom välfärden, men vi har kunnat konstatera att många av de yrkesgrupper som vi vill se fler av finns i bristyrken och att arbetskraftsreserven på kort sikt är relativt liten. För att nå målet måste därför fler människor utbildas, och vi genomför en kraftig utbyggnad av den kommunala vuxenutbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen och högskolan. Vidare avsätter vi totalt 5miljonerkronor för att stärka arbetet med feministiskt självförsvar ute på skolorna, eftersom tidigare medel för att stärka flickors självförtroende i mycket liten utsträckning gick till projekt som innefattade feministiskt självförsvar trots att det var ett av huvudsyftena. Ytterligare reformer som vi föreslår är att staten övertar ansvaret för lärcentrum och att vi vill att fler examina inom lärarutbildningen ska ges på avancerad nivå. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 14, 2008/09:A385. 17.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi lyfter kulturen och konstnärerna men även amatörerna. Vi vill satsa totalt till att stärka och utveckla kulturens villkor i landet. Vi fortsätter att driva våra krav på mer resurser till de regionala kulturinstitutionerna liksom till den fria scenkonsten, kraven på satsningar på dansen, främst bland skolelever och allmänhet, kraven på lösning av pensionsproblemen för konstnärerna och utbyggnad av . Men vi för också fram förslaget att göra Unga till en nationell scen för barn- och ungdomsteater med uppgift att fortsätta forska och utveckla scenkonsten, och vi avsätter medel till en fond för bidrag till digital biografutrustning. Bild- och formkonstnärerna är en kraftigt eftersatt grupp som behöver lyftas. Vi har heller inte givit upp de fria entréerna till museer och inte kravet på resurser för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Biblioteken är viktiga, även specialbibliotek för döva, för intagna på institutioner, för barn och vuxna med annat förstaspråk än svenska och andra grupper som inte utan vidare kommer i kontakt med litteratur. Vi menar också att det behövs en del pengar till amatörernas centralorganisationer liksom till de arrangörsföreningar som ser till att kulturen sprids i landet. På sparsidan sätter vi även upp en del av bidraget till trossamfunden, i avvaktan på en redovisning av i vilken mån de olika samfunden lever upp till kravet att främja den gemensamma värdegrunden. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 17, 2008/09:Kr369. 17.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Vi vill inrätta ett nytt anslag, 2:8 Bostadsfond, med syfte att stödja nyproduktion av bostäder samt nödvändiga ombyggnationer i det befintliga beståndet. Fonden ska ge förutsättningar för att bygga 40000 bostäder varav minst hälften ska vara hyresrätter. Målsättningen är även att miljonprogrammets lägenheter ska renoveras . Grunden i förslaget är att en bostadsfond disponerar medel som utgår till fastighetsägare i form av investeringsbidrag för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Hyrorna ska framförhandlas i förväg och ligga på en rimlig nivå och bästa miljöteknik ska användas. Fonden tillförs via lån som tas upp av med en avskrivningstid . Staten betalar fondens ränte- och amorteringskostnader på 2010 och 2011 (med en räntesats på ). Kostnaderna för satsningen blir som högst , varpå de åter sjunker. får också ökade resurser, , för att underlätta byggandet i glesbygd (anslag 1:1 ). Därtill föreslår vi att klimatsmarta hus passivhus och lågenergihus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . För att berättigas stöd till nybyggande från den bostadsfond som vi föreslår ska inrättas måste husen vara klimatsmarta. Vi föreslår att ett nytt anslag, 2:6 Stöd klimatsmarta hus, ska inrättas med syfte att öka informationen och kunskapen hos byggbranschen. För att ytterligare öka produktionen av hyresbostäder och främja en ekologiskt hållbar utveckling anvisar vi till ökad marksanering i tätorter inför byggande av flerbostadshus med hyresrätt. Vi vill tillsätta en nationell samordnare för kooperativa hyresrätter och tillför i detta syfte (anslag 2:1 ). I motsats till regeringen vill vi behålla fonden för fukt och mögelskador, eftersom byggslarv och andra former av byggfel även fortsättningsvis kommer att ske inom byggsektorn, i synnerhet när ny energisnål teknik börjar användas i stor skala (anslag 2:7 Fonden för fukt och mögelskador). Vi föreslår en satsning på kommunala konsumentvägledare på , eftersom deras arbete i kombination med den kommunala budget- och skuldrådgivningens insatser kan förebygga att människor fastnar i livslånga skuldfällor. Vi tillför till och Hälsa (Kilen) som ger råd, stöd och behandling för människor drabbade av läkemedelsberoende och andra biverkningar (anslag 3:2 ). För att klargöra bostadsbidragens roll som bostadspolitiskt instrument bör anslaget för bostadsbidrag flyttas tillbaka till utgiftsområde 18. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 18, 2008/09:C463. 17.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling vill bidra till att den optimism och folkliga handlingskraft som finns i tas till vara. vill demokratisera svensk regionalpolitik och svensk glesbygdspolitik. Det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften i alla regioner. Vi vill därför skärpa målen och måluppfyllelserna i regionalpolitiken, stärka de lokala arbetsmarknaderna, infrastruktur, utbildning, servicenivån från statliga verk och myndigheter, hindra lanthandelsdöden osv. Vi vill också se över möjligheten för återbäring från vatten, och vindkraft i de utsatta regionerna. Vi vill också se en ny bred regionalpolitisk utredning. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 19, 2008/09:N338. 17.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är starkt kritiskt till framför allt två stora ekonomiska neddragningar inom detta för miljön- och klimatpolitiken så viktiga utgiftsområde. Det gäller dels den kraftiga minskningen av anslaget för biologisk mångfald, dels avskaffandet av det framgångsrika klimatinvesteringsprorammet (Klimp). Vi välkomnar i och för sig att regeringen trots att den tidigare avvisade vårt förslag att låta ta över skyddsvärd skogsmark från statliga utan ersättning nu ändå genomför vårt förslag. Men hälften av hotade arter finns i skogen och enligt alla experter behövs det ökade resurser till skogen för att bevara de hotade arterna. Vi förstärker anslaget så att det 2009 uppgår till , 2010 till och 2011 till . Vi motsätter oss starkt regeringens beslut att avveckla Klimatinvesteringsprogrammet som har bidragit kraftfullt till att minska de svenska utsläppen av växthusgaser. Istället vill vi behålla och förstärka programmet och avsätter för detta och avvisar också regeringens oprecisa förslag vad gäller Hållbara städer. Vi avvisar även regeringens miljöbilspremie då vi ser att detta anslag kan göra större klimatnytta på andra områden. Vi ser positivt på att regeringen närmat sig vår havsmiljösatsning för förbättrad havsmiljö. Vi vill införa ett nytt havsinvesteringsprogram (HIP) som ska erbjuda medfinansiering för miljömässigt kostnadseffektiva åtgärder för minskade utsläpp till haven. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 20, 2008/09:MJ382. vill, för att öka energieffektivitetsansträngningarna, sammanföra sådana statliga resurser i ett centrum för energieffektivisering. På nytt anslag tillförs därför , vilket är utöver regeringens tidigare anslag för energieffektivisering. Vi vill dessutom på nytt anslag Miljöteknik anslå , vilket är utöver regeringens förslag. För att minska tågförseningar, få fler att ta tåget samt mer gods att fraktas på spår, vill vi öka anslaget till banunderhåll med . och framåt ökar vi anslaget till banunderhåll med . Vi avsätter också för att rädda nedläggningshotade bansträckor och kapillärspår. Genom att finansiera infrastruktursatsningar via en investeringsbudget istället för att direktavskriva dem, frigör vi resurser under utgiftsområdet. Det får till följd att vi kan öka järnvägsinvesteringarna jämfört med dagens nivå med ca , vilket gör att den totala investeringsramen uppgår till 191miljarder kronor för perioden 20092021. Vi vill utöka sjöfartens kapacitet in och ut från och avsätter resurser som möjliggör en utbyggnad av sluss. är det handelssjöfarten som står för samtliga kostnader för infrastruktur inom sjöfarten. Genom en båtskatt för fritidsbåtar kan vi låta fritidsbåtarna ta sin andel av kostnaderna, som en del av en båtskatt kan användas för att sänka skatten på alkylatbensin. Vi har tidigare tillfört Gotlandstrafiken för att kunna genomföra ett s.k. vägpris på färjorna mellan och fastlandet. Eftersom det har slutits ett nytt avtal som sträcker sig till 2015 kan vi inte tillföra dessa medel, men vi anser fortfarande att det ska införas ett vägpris så att gotlänningar kan färdas på samma villkor som övriga i landet. För att förbättra vägunderhållet i delar av landet får ytterligare . Till kollektivtrafiken avsätter vi för att ge den lokala och regionala kollektivtrafiken möjlighet att utvecklas under långsiktigt stabila förutsättningar. Ytterligare tillförs kollektivtrafiken i glesbygd, men det sker på statens intäktssida. För att få en trafikpolitik där kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett hållbart transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt, avsätter vi av även på årsbasis till två storskaliga försök med klimattaxa i kollektivtrafiken. Försöken innebär att det inte tas ut några avgifter av resenärerna och genomförs i ett storstadslän och ett glesbygdslän. Inrikesflyget beläggs med en klimatskatt, som Rikstrafiken får ökade medel för att kompensera flygplatser i regioner med sämre tillgång till interregionala resor. Vi säger nej till regeringens nedskärning av kollektivtrafiken inom Rikstrafiken med 2009 och 20102011. Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 22, 2008/09:T544. 17.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar För att förstärka skyddet av den biologiska mångfalden i skogen ökar vi anslagen för naturvårdsavtal och biotopskydd med . Vi värnar ett starkt och oberoende djurskydd i och ökar anslag för djurskyddsverksamhet med . Vi föreslår en större satsning på fiskevård i storstadsnära områden med samt anvisar till stöd för arbete med klimatanpassad kost. För att nå klimatmål och miljömål är det viktigt att livsmedelsutvecklingen förändras för att bidra till minskad negativ miljöpåverkan. För att nå de nationella målen för ekologisk produktion och konsumtion får medlen till ekologisk produktion inte minskas. Vi avvisar därför regeringens förslag om att avveckla anslaget till förmån för andra satsningar som inte berör ekologisk produktion. vidhåller en samlad satsning på åtgärder för ekologisk produktion på . Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 23, 2008/09:MJ383. anslår till för Forska och väx-programmet utöver regeringens förslag. Vi anslår också till Såddfinansiering och till basfinansiering i kreditgarantiföreningar utöver regeringens förslag. Vi minskar också kontot för omstrukturering av statligt ägda företag med . Vi minskar också anslag med . Vi föreslår också satsningar på exportfrämjande verksamhet med och en särskild satsning på näringslivs KY med . Slutligen vill vi se tillskapandet av en produktivitetsdelegation för en kostnad av . Se även vår särskilda motion om utgiftsområde 24, 2008/09:N377. 17.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslår i denna budgetmotion omfattande satsningar på jobb i kommunerna, framför allt genom en skattekreditering som ger kommuner och landsting möjlighet att själva välja vilka områden de vill prioritera. Vi avvisar också regeringens nedskärningar av statsbidragen. Inom utgiftsområdet föreslås ett viktat statsbidrag för höjning av löner för kvinnor i offentlig sektor. Systemet ska gynna de kommuner som uppnår resultat i arbetet med att utjämna löneskillnaderna mellan män och kvinnor. För detta avsätts . Utöver det återupprättar vi kommunernas medel till komvux och genomför ytterligare några mindre justeringar av kommunernas åtaganden och statsbidrag. Statsbidraget regleras också för kommunala effekter av de förändringar vi vill göra i framförallt skattesystemet. Se även den separata motionen utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, 2008/09:Fi295. 17.26Utgiftsområde 26 statskuldräntor m.m. Med anledning av förslag förändras saldot för statsbudgeten. Därmed påverkas statens lånebehov och som en följd av detta räntekostnaderna. Vi har baserat vår bedömning på statslåneräntan , . Räntekostnaderna uppgår då till mer än regeringen , och mer . är kostnaden oförändrad, då saldoskillnaden påverkar först efterföljande års upplåning. Till största delen beror skillnaden mellan vårt förslag och budgetpropositionen på att vi avvisar regeringens planerade utförsäljningar av aktier i statliga bolag, som omfattar . Regeringen har såvitt vi kunnat utröna inte i budgetpropositionen preciserat hur mycket inbetalningarna till staten från de statliga bolagen beräknas minska till följd av förslaget om utförsäljningar av statens aktieinnehav. Vi har därför antagit en neutral finansiell effekt för staten och räknat med att de aktierna hade gett utdelning motsvarande statslåneränta, dvs.. 2010 och 2011. , 22/11 2006. Statistiken återfinns på Ams hemsida. har antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program skurits ned med ! Se SCB:s hemsida. Hyslop, D & S, , Youth Minimum Wage Reform and the Labour Market, Working Paper 03/, New Zeland Treasury Department. Begreppet jämviktsarbetslöshet syftar på den arbetslöshetsnivå som är förenlig med en stabil prisutveckling. Det finns anledning att ifrågasätta teoribildningen i allmänhet bakom begreppet jämviktsarbetslöshet och dess bestämningsfaktorer i synnerhet något som vi utvecklar i avsnitt 5.5.1. 1990/91:100, bil. 1, s. 4. promemoria Penningpolitiken i . Det nuvarande överskottsmålet är på en procent om BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Förändringen är dock enbart av teknisk karaktär. Detta sedan beslutat att sparandet i premiepensionssystemet ska redovisas i hushållssektorn i stället för som tidigare i den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Vi kritiserar det nuvarande ramverket för finans- och penningpolitiken under avsnitt 5.5 och diskuterar alternativa riktlinjer i kapitel 9. Vidare kan flera av förslagen återfinnas under olika rubriker. Vår satsning för fler jobb inom välfärden hade t.ex. också kunnat placeras under rubriken öka efterfrågan. är det viktigt att slå fast att 90-talskrisen inte utlöstes av vare sig svaga offentliga finanser, eller att de offentliga utgifterna på något sätt växte på ett okontrollerat sätt . Orsakerna till 90-talskrisen är förvisso komplexa, men grundlades framförallt av 1980-talets illa genomförda avreglering av bankernas kreditbegrränsningar. Kreditavregleringen skapade en våldsam kreditexpansion som resulterade i en kraftigt överhettad ekonomi . Därefter följde fastighets- och bankkrisen. Till detta ska läggas att man sjösatte den stora skattereformen 1990/91 vid en illa vald tidpunkt, samt att den var underfinansierad. Den svenska ekonomin utvecklades på ett sätt som till slut resulterade i en kraftigt övervärderad krona som under den fasta växelkurspolitiken undergrävde de svenska företagens konkurrenskraft. gick in i en kraftig lågkonjunktur med stigande arbetslöshet och försvagade offentliga finanser. Den borgerliga regeringen, som tillträdde 1991, underskattade grovt omvärldens tilltro till den svenska ekonomin. Trots att statsbudgeten började gå med betydande underskott presenterade man finansplan en skattestrategi som gick ut på att man avsåg att sänka skatterna med fram t.o.m. mitten av 90-talet. Ett budskap som knappast stärkte omvärldens tilltro till den svenska ekonomin i ett läge då de internationella finans- och valutamarknaderna var synnerligen skakiga. Till slut gick in i en djup recession med massarbetslöshet och ett underskott i de offentliga finanserna på av BNP. Notan fick sedan allmänheten betala för. Se t.ex. /04, SOU 2004:19 och långtidsutredning, Kommunala framtider, (2002). skattekvot beräknas till av BNP. Värt att nämnas är att kalkylerna och ökningen av antalet anställda i den offentliga sektorn i grova drag bygger på konstanta skattesatser. Den stora ökningen av antalet anställda i den offentliga sektorn bygger på ett antal beräkningsförutsättningar, och expansionen kan sägas finansieras av framförallt tre faktorer: 1) Den allmänna BNP-tillväxten (på i genomsnitt ), 2) Att den offentliga sektorns finansiella sparande, efter 2020 och fram , kontinuerligt underbalanseras (i enlighet med tankeramen bakom överskottsmålet, se vidare avsnitt 5.2.2) och 3) Att utrikesfödda svenskars sysselsättningsgrad ökar jämfört med . Det förtjänar dock att upprepas att inget av den sysselsättningsuppgång som har ägt rum fram till är ett resultat av regeringens politik. Sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshets- och sjukförsäkringen och det s.k. jobbskatteavdraget syftar till att sätta press på de lägsta lönerna nedåt. Regeringens strategi för ökad sysselsättning går alltså via lönebildningen. Sådana processer tar dock tid och något genomslag av regeringens strategi har ännu inte skett. har själv medgett i en radiointervju att det tar innan regeringens förslag eventuellt kan påverka sysselsättningen, och då högeralliansens första lagförslag trädde i kraft borde frågan om regeringens politik har någon del i de senaste årens sysselsättningsuppgång vara lättbesvarad. Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatteförändringar enligt budgetpropositionen , 2008, 2009, samt 2007 och ekonomiska vårproposition. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . Budgetpropositionen , bilaga 2, tabell 16.