mot · GV02Fi11 · 2008-05-07 00:00:00 — har beräknat att de misslyckade rekryteringsförsöken uppgick till 90000, och huvudanledningen är brist på arbetskraft med rätt utbildning och rätt erfarenhet. har regeringen dragit ned på alla former av utbildning som riktar sig till människor som vill komplettera sin utbildning efter gymnasiet: vuxenutbildningen, bristutbildningen och högskolan. Den här bristen på rätt utbildad arbetskraft går att motverka. En del av lösningen är att i högre utsträckning styra de reguljära utbildningssatsningarna mot bristyrken. Det vill vi socialdemokrater göra, och vi presenterar i denna motion skarpa förslag på hur detta ska uppnås . Men det krävs också nytänkande och kreativa lösningar för att möta de omedelbara behoven. Näringsliv, stat och kommun måste agera gemensamt. Vi föreslår att en kompetenskommission ska tillsättas för att lösa den akuta arbetskraftsbristen och 2009. Kommissionen ska få 2009. Redan i tilläggsbudgeten avsätter vi socialdemokrater . Kommissionen ska, i kontakt med branschföreträdare, snabbt kartlägga bristkompetens såväl nationellt som för varje län och region. Därefter ska ha mandat att köpa yrkesutbildningar från kommuner, högskolor, privata utbildningsföretag och andra utbildningsanordnare. Utbildningarna ska vara yrkesinriktade och ha en nära koppling till arbetslivet. De ska omfatta såväl gymnasial och eftergymnasialnivå som högskolenivå. Utbildningarna ska kunna starta successivt . Kommissionen ska också få i uppdrag att analysera vad som kan göras för att öka söktrycket till utbildningar som bedöms som strategiska för näringsliv och offentlig sektor, men som har svårt att fylla sina utbildningsplatser. Kommissionen ska bestå av företrädare för näringslivets branschorganisationer, små och stora företag, kommuner, stat och fackföreningar. Utbildningarna ska främst riktas till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Den gemensamma nämnaren för dessa är att de har högst grundskoleutbildning eller avbruten gymnasieutbildning1. Det handlar om ungdomar som saknar relevant yrkesutbildning, men också stora grupper i arbete som har låg utbildningsnivå. Målgruppen för satsningen bör därför vara: I första hand unga jobbsökande med låg utbildning. I andra hand andra jobbsökande. I tredje hand andra som vill investera i utbildning för att bli attraktivare på arbetsmarknaden. Alla som deltar i kommissionens utbildningar har rätt att söka studiemedel. Har man varit arbetssökande ska man ha möjlighet att få rekryteringsstöd på en nivå motsvarande a-kassa för studierna. Kommissionen ska i sitt arbete pröva följande tre förslag: finns alldeles för få platser i vuxenutbildningen för den som vill läsa in eller omskola sig inom gymnasieskolans yrkesprogram. Det innebär att vuxenutbildningen inte har så mycket att erbjuda vare sig för den som hoppade av gymnasiet och vill läsa in yrkesutbildningen eller för den som har gått ett teoretiskt gymnasieprogram, till exempel inom media, och sedan upptäcker att de behöver mer yrkesspecifik utbildning för att få jobb. Därför behövs en generell utbyggnad av vuxenutbildningen inom de yrkesförberedande programmen. Redan nu kan vi därför avisera att vi i höstens budgetmotion kommer att föreslå att hälften av vårt riktade statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning kommer att öronmärkas till yrkesvux. skulle så fort den tillträder kunna gå ut med ett generellt erbjudande till alla kommuner om fler utbildningsplatser i yrkesvux. Detta skulle villkoras med en gemensam ansökan från kommunerna och det lokala näringslivet så att utbildningarnas inriktning och dimensionering överensstämmer med det lokala och regionala näringslivets behov. I ansökan ska kommunerna också visa hur utbildningen ska utformas i samspel med arbetslivet. Av ansökan bör också framgå hur utbildningen ska kvalitetssäkras så att den motsvarar arbetslivets behov och krav. Kommissionen bör enligt denna modell kunna starta med 3000 utbildningsplatser inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen och 4500 platser . Fler platser i kvalificerad yrkesutbildning (KY) Utöver att investera i yrkeskomvux bör pröva möjligheten till en snabb utbyggnad av den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) och andra kortare yrkesinriktade utbildningar på eftergymnasial nivå som är nära kopplade till arbetslivet. har det skett en omfattande utbyggnad av den eftergymnasiala yrkesutbildningen, inte minst av den kvalificerade yrkesutbildningen, men även av andra påbyggnadsutbildningar på eftergymnasial nivå och högskolenivå. Det här har varit en bra utveckling. Tyvärr har den stannat av på grund av den borgerliga regeringens märkliga hantering av den statliga utredning som skulle se över den eftergymnasiala yrkesutbildningens framtid. Vi socialdemokrater vill bygga ut den eftergymnasiala utbildningen och kommer att presentera ett sådant förslag i höstens budgetmotion. Redan nu vill vi att det ska vara möjligt för att erbjuda de utbildningsanordnare som finns att ta emot fler studenter inom de områden där det råder dokumenterad arbetskraftsbrist och starta nya utbildningar. Vi bedömer att skulle kunna starta med ca 3000 platser i eftergymnasiala och kortare yrkesinriktade högskoleutbildningar och 4500 platser . Fler akademiker i bristyrken råder det inte bara brist på arbetskraft inom yrken som det går snabbt att utbilda sig till. Det råder också brist inom flera akademikeryrken. Det handlar t.ex. om civilingenjörer, förskollärare och läkare. Vi socialdemokrater menar att platserna på högskolan i högre utsträckning måste styras efter arbetsmarknadens behov. I höstens budgetmotion avsatte vi mer än regeringen de kommande tre åren till fler högskoleplatser. Vi vill redan nu avisera att merparten av dessa nya platser ska riktas in mot bristyrken, med följande fördelning: Utbyggnad av högskolan (platser) Övriga platser varav ca 1000 till ska ha möjlighet att köpa in uppdragsutbildning från högskolorna för att möta arbetsmarknadens behov. skulle kunna pröva den modell som framgångsrikt har tillämpats för att utbilda obehöriga lärare i skolan (särskild lärarutbildning, ). Då svarade staten för utbildningskostnaden, medan lärarnas arbetsgivare svarade för lönekostnaden. Utbildningen köptes in av några utvalda högskolor och skedde på deltid eller halvtid och kombinerades med arbete. På motsvarande sätt skulle arbetsgivare inom näringsliv och offentlig sektor snabbt kunna täcka kompetensbrister och få den arbetskraft de behöver. har både den anställde och arbetsgivaren nytta av att den anställde fortfarande arbetar i verksamheten. Inte minst för mindre företag som har få högskoleutbildade kan detta vara ett aktivt och bra instrument för att tillgodose kompetensbehov. Det här skulle t.ex. kunna vara ett attraktivt alternativ för kommuner och företag som vill vidareutbilda barnskötare till förskollärare. Kommissionen skulle kunna fördela ca 1000 platser till några utvalda högskolor inom utbildningar där det råder brist på arbetskraft. Arbetsgivare ansöker och får del av utbildningen om de uppfyller motprestationen att stå för lönekostnaden motsvarande halvtidsstudier. 4 med 10000 utbildningsplatser får att förfoga över redan i tilläggsbudgeten . Det räcker till att dra i gång motsvarande 3000 yrkesinriktade platser i vuxenutbildningen, 3 000 platser i KY-utbildning och andra eftergymnasiala kortare yrkesutbildningar och 1000 högskoleplatser . Det räcker till motsvarande 10000 utbildningsplatser, se tabell nästa sida. Yrkesvux 3000 platser ht 2008, 4500 platser Kvalificerad yrkesutbildning (KY) m.m. 3000 platser ht 2008, 4500 platser Uppdragsutbildningar på högskolan 1000 platser ht 2008 Övrigt inkl administration för kommissionen är ett nytt sätt att bedriva jobbpolitik. När kommissionens arbete är avslutat vill vi därför noga utvärdera denna insats. Den tidigare arbetsmarknadspolitiken behöver förnyas och utvecklas. Om kommissionens arbete blir lyckat vill vi utveckla denna modell för att bygga broar mellan arbetsmarknadens behov och arbetssökande genom utbildningsinsatser inom det reguljära utbildningssystemet. 2.2 Investera i bristutbildning 3000 fler platser Den borgerliga regeringen är i full färd med att montera ned den tidigare arbetsmarknadspolitiken. Allt ska bort oavsett resultat. Vi menar att jobbpolitiken behöver förnyas och utvecklas, och vårt jobbrådslag är i full gång med ett sådant arbete. Men denna utveckling måste ta sin utgångspunkt i forskning och utvärderingar och inte bedrivas med ideologiska skygglappar. En del av den tidigare politiken som fungerade väl är den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen, som ger personer som har sökt arbete en möjlighet att få en yrkesinriktad utbildning. () konstaterade att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen uppvisar mycket goda resultat2. Det gäller i stort sett oavsett vilken grupp av deltagare, typ av kurs och utfall de undersökte, även om lågutbildade och personer som är födda utanför får en större utväxling av de yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna än andra. Trots den stora arbetskraftsbristen och den betydande långtidsarbetslösheten finns det bara 6200 utbildningsplatser för arbetssökande. Att dessa platser inte räcker till för att ge dem som står längst ifrån arbetsmarknaden utbildning märks tydligt i statistiken för regeringens jobb- och utvecklingsgarantier. Av 8000 inskrivna i regeringens s.k. jobbgaranti för ungdomar är det endast ca 200 personer som går en arbetsmarknadsutbildning. Bland 36000 deltagare i regeringens jobb- och utvecklingsgaranti är motsvarande siffra 600. Denna utveckling är olycklig. Framför allt för den enskilde som vill jobba men inte får jobb för att han eller hon inte har rätt utbildning. Men också för alla de företag som vill anställa men som inte finner rätt arbetskraft. Vi socialdemokrater föreslog i höstens budgetmotion att volymerna i arbetsmarknadsutbildningen ska riktas om så att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen utökas inom det totala antalet utbildningsplatser inom arbetsmarknadspolitiken. I denna motion föreslor vi också att antalet utbildningsplatser i bristutbildningen utökas med 3 000 platser , genom att föreslå en satsning på i tilläggsbudgeten . föreslår vi en fortsatt utbyggnad. Alla har rätt att vara med och skapa nytt tillsammans med andra och känna sig behövda oavsett funktionshinder. Enligt har var tionde person ett funktionshinder som innebär nedsatt arbetsförmåga3. En del av dessa personer behöver ett lönebidrag eller en trygghetsanställning för att kunna delta och bidra i arbetslivet och därför är denna del av jobbpolitiken viktig. Vi välkomnade att regeringen gick med på våra förslag om förstärkningar av lönebidrag och kommer att följa utvecklingen på arbetsmarknaden för de funktionshindrade noga. 2.3 Investera i fler och växande företag Svenska företag möts av en allt hårdare internationell konkurrens. Vi är övertygade om att inte ska möta denna konkurrens med lägre löner eller försämrade arbetsvillkor. Det som andra länder gör billigare ska vi i göra bättre. Den borgerliga regeringens politik med skattesubventioner till branscher som inte klarar sig på egna ben gör mindre framtidsinriktat. Jobb skapas inte med subventioner utan med investeringar. Vi socialdemokrater vill investera för att stärka det svenska näringslivet och därmed skapa fler jobb. när den internationella ekonomin mattas av behövs det kloka investeringar för att göra ännu attraktivare, kreativare och grönare. Satsning (mkr) varav forskning för småföretag Utländska investeringar och ett stort internationellt utbyte är en förutsättning för ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. För ett litet land som är det särskilt viktigt att ta till vara de fördelar som ökad handel har att erbjuda. Utländska företag skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader och tillför ny kompetens. Vi i måste kontinuerligt stärka vår attraktionskraft, t.ex. genom ett omfattande export- och investeringsfrämjande och genom en stark närvaro på viktiga internationella marknader. Regeringens kraftiga nedskärningar av investerings- och exportfrämjandet samt de förestående stängningarna av ITPS kontor innebär en försvagad svensk konkurrenskraft då utländska investeringar uteblir och viktiga affärer inte blir av. På samma sätt medför nedläggningen av beskickningar att möjligheten för svenska företag att nå ut till nya marknader försämras. Regeringen har föreslagit en nedläggning av generalkonsulat runt södra i polska och tyska . Vi motsätter oss detta. roll i världsekonomin kommer att växa och ha stor betydelse också för den svenska ekonomin. Många svenska exportföretag har en stor del av sin verksamhet förlagd till . Att i detta läge avisera en nedläggning av flera ambassader i är mycket kortsiktigt. Detsamma gäller ambassadnedläggningarna i där på olika sätt har en lång historia av engagemang och där den ekonomiska utvecklingen nu tagit fart. vill vi satsa för att öka statens engagemang för att främja internationella evenemang, utländska besök, internationella investeringar och handel med omvärlden. Investera i besöksnäringen. Vi vill investera för att marknadsföra som ett spännande, vackert och tryggt land för utländska turister att besöka. Marknadsföringsinsatserna av som turistland ska öka och genomföras i samarbete med svenska lokala och regionala organisationer. Vi vill också locka fler stora internationella evenemang till , inom allt från idrott till kultur och musik. Vi menar att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag ska ta ett ökat ansvar för att locka evenemang till . Inom ramen för vår satsning på bristyrken vill vi göra satsningar på yrkesutbildningar som efterfrågas inom besöksnäringen. Tillsammans med besöksnäringen vill vi också ta fram ett branschprogram med gemensamma prioriteringar för att stärka som turistland. Totalt vill vi avsätta i tilläggsbudgeten för att investera i besöksnäringen, och därefter . Erfarenhet visar att investeringsfrämjande på avlägsna tillväxtmarknader ger goda resultat. Vi vill attrahera företag och investeringar från växande ekonomiska stormakter som , och . Nya investeringskontor ska etableras och investeringsmässor genomföras i nära samarbete med det svenska näringslivet och akademin. Vi vill höja satsningarna med för detta i tilläggsbudgeten , och därefter med . Fler företag som växer ut i världen. vill vi satsa på exportmässor tillsammans med svenskt näringsliv för att sälja svenska tjänster och varor i växande ekonomier i och . Exportstödet till småföretagen ska byggas ut. Vi vill ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri exportrådgivning. Vi vill också göra en särskild riktad satsning för att utbilda fler exportsäljare för att möta små och medelstora företags behov. Vi vill öka anslagen med 15 miljoner för detta redan i tilläggsbudgeten och därefter med . Den borgerliga regeringen tror att människor blir kreativa genom att de får det sämre. Vi tror att det fungerar precis tvärtom. Trygghet och kreativitet hänger samman. behöver ett rikare entreprenörskap. Fler jobb och full sysselsättning förutsätter öppenhet för förändring, för nya företag och nya branscher. Därför behöver investera i kreativitet. Vi vill uppmuntra entreprenörskap och stärka förnyelsen bland företagen. Dagens små uppfinningsrika företag kan vara morgondagens jättar. Investera i den kreativa ekonomin. Många nya tjänster och produkter har sin grund i uttryck från konst och kultur. Designens utveckling är intimt förknippad med konstens utveckling. Hela upplevelseindustrin har sin grund i människors längtan efter nya kulturella influenser och upplevelser. Det bör inte råda vattentäta skott mellan kultur och företagande. Vi vill tillsammans med företag och organisationer inom den breda upplevelseindustrin utveckla ett framtidsprogram för kreativa branscher. Utifrån företagens önskemål och prioriteringar ska investeringar göras inom utbildning, forskning, produktutveckling och marknadsföring. Det kan handla om nya professurer inom datorspelsutveckling och måltid, riktade yrkesutbildningar inom design och mode eller insatser för att marknadsföra svensk litteratur och konst utomlands. Möjligheterna är stora. Vi vill satsa på detta redan i tilläggsbudgeten , och därefter fortsätta satsningen inom ramen för våra branschprogram. Investera i högproduktiva tjänster. Tjänsteproduktionen blir en allt större del av ekonomin. Även i varuproduktionen blir tjänsteinnehållet en allt viktigare del. Tjänsterna, som t.ex. logistiksystem eller personaladministration, är i de allra flesta fall också branschövergripande. Vi vill ta till vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. Satsningen ska ske inom ramen för våra branschprogram. Många människor bär på kreativa visioner som de skulle kunna omsätta i nya affärsidéer i nya företag. Men steget att lämna en anställning för att starta ett företag är långt. har det funnits ett starta eget-bidrag för jobbsökande, men vi menar att alla ska ha möjlighet att ansöka hos om ett småföretagarstipendium, som ska prövas utifrån den potentiella småföretagarens affärsidé. För detta avsätter vi redan i tilläggsbudgeten . Forskning och utveckling i små och mindre företag. För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi fördubbla anslaget till Forska och väx, vilket innebär en satsning med mer än regeringen avsätter . Av denna utökade satsning ska huvuddelen riktas till den högproduktiva tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. Redan i tilläggsbudgeten vill vi höja anslaget med . Trygghetsgaranti för företagare. Vi vill att det ska löna sig att våga. Därför vill vi underlätta övergången från anställning till företagande, inte minst genom att se till att företagare ska ha likvärdiga villkor i trygghetssystemen. Vi vill inrätta en trygghetsgaranti för företagare: företagarens inkomst ska få en större relevans för ersättningen vid sjukdom och villkoren för företagare under ett uppstartsskede behöver ses över. Vi kommer att precisera dessa förslag i höstens budgetmotion. Klimatförändringarna är här och vi måste agera. Vi behöver investera brett i en omfattande förnyelse av vårt samhälle. Svenska företag kan bli ännu bättre på att använda ny miljövänlig teknik. Den industri som är fast i den gamla tekniken riskerar att halka efter. Ny teknik skapar framtidens jobb. Därför är regeringens passivitet oroande. Den borgerliga energikompromissen har lamslagit i stället för att ge långsiktighet. En blocköverskridande överenskommelse är att föredra och vi ser fram emot en inbjudan från regeringen. En förutsättning är dock att en ny energiöverenskommelse byggs på verkligheten snarare än på resultaten av den borgerliga partitaktiken års val. Vi socialdemokrater vill att ska fortsätta att gå i täten i klimatomställningen. Vi sätter upp målet att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre 2020 än de var 1990. För att nå detta mål krävs tydliga spelregler, effektiva styrmedel, långsiktiga satsningar på energiforskning och investeringar i ny teknik och grön omställning. Vi har tidigare lagt förslag i på konkreta investeringar för att skynda på omställningen till ett mer hållbart . I denna motion aviserar vi nya och fortsatta investeringar i ett grönare och därmed nya och framtidsinriktade jobb. Vi kommer att återkomma till med fler nya förslag på konkreta investeringar för ett hållbart . Förslag på investeringar kommer att presenteras för att t.ex. förbättra tillgången på riskkapital inom energisektorn, underlätta kommersialiseringen av ny miljöteknik och innovationer samt för att främja energieffektivisering. Fasa ut kol och olja i industrin (). används betydande mängder kol och olja i industriella processer och uppvärmning av industrilokaler. För att stimulera övergången till miljövänligare energikällor vill vi att staten ska inrätta ett nytt investeringsprogram hos , ett program för minskad oljeanvändning inom industrin (PFO). Programmet ska utformas enligt samma modell som det framgångsrika programmet energieffektivisering inom energiintensiv industri (PFE). Genom programmet kan rådgivning och maximalt en tredjedel av företagens investeringskostnader finansieras. kommer vi att avsätta till PFO. Klimathandslag med fordonsindustrin. Fordonsindustrin spelar en avgörande roll för svenska jobb, tillväxt och forskning och utveckling. hårdnar konkurrensen och klimatutmaningen ställer allt hårdare krav på tillverkarna. För fortsatt fordonstekniskt spetskunnande inom miljö och säkerhet, nya jobb och ett gemensamt krafttag mot klimatförändringarna vill vi genomföra ett klimathandslag med svensk fordonsindustri. Från statens sida ska det innehålla ett åtagande om att via skatteregler, infrastruktursatsningar och forskning och utveckling öka tillgången till förnybara bränslen. Från fordonsindustrin ska det innehålla ett åtagande om att öka ansträngningarna att utveckla en långsiktigt hållbar fordonsflotta till exempel genom utveckling av framtidens hybridbilar. Vi föreslår därför att de samfinansierade fordonsforskningsprogrammen får fortsätta 2009 till 2013 och att staten satsar 500miljoner kronor på dessa program. Det finns en stor potential för ökad svensk miljöteknikexport inom många tillväxtmarknader. Det gäller till exempel EU:s nya medlemsländer och många länder i , framför allt . Vi vill att staten, i samarbete med företagen inom miljötekniksektorn, ska främja svensk miljöteknikexport. Satsningarna bör göras inom bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering fyra områden där svenska företag redan ligger i framkant. Vi vill öka anslaget till med redan i tilläggsbudgeten och därefter med för att främja miljöteknikexport. Klimatinvesteringsprogram för bioenergi. Klimatinvesteringsprogrammet har varit ett mycket effektivt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Sammantaget kommer utsläppen av koldioxid att minska med , enligt de senaste prognoserna. Regeringen har trots detta lagt ned programmet. Vi föreslår i stället att klimatinvesteringsprogrammet ska fortsätta, med fokus på bioenergi till exempel omhändertagande av spillvärme, distributionsnät för värme och fjärrkyla, lagring av värme och kyla samt teknik för produktion och uppgradering av biogas. Detta är också i enlighet med den parlamentariska klimatberedningens förslag. Vi kommer därför i höstens budget att sätta av 210 miljoner till klimatinvesteringsprogrammet 2009. Energi- och klimatpolitiken ska vara en motor i omställningen till mer hållbar energiförsörjning och ge industrin god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. Det handlar både om hur vi producerar vår energi och hur den används. Till exempel måste elmarknaden fungera bättre. Vi socialdemokrater redovisade i en partimotion ett antal förslag för att öka konkurrensen på elmarknaden och säkra tillgången på energi. Det handlar om att begränsa samägandet och samregleringen av kärn- och vattenkraftsproduktion, underlätta nya aktörers tillträde till elmarknaden genom effektivare tillståndsprocesser, bättre fungerande elbörs genom en uppdelning i två och ökad tillsyn och konkurrens, och krav på att vara ett föredöme när det gäller att erbjuda långa och konkurrenskraftiga avtal för industrin. Men det räcker inte. Utbyggnaden av elproduktion från förnybara energikällor måste också öka. Vi socialdemokrater kommer att presentera ett nytt program för en snabbare vindkraftsutbyggnad. Transporterna står för en betydande och växande del av utsläpp av växthusgaser.