ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub435 · 2008-10-06 00:00:00 — En yrkeskategori i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en yrkeskategori i förskolan. Under en lång följd av år så har det skett en stark fokusförflyttning i förskolan, från att ha varit daghem där barnen kunde vistas på ett tryggt och säkert sätt till dagens pedagogiska verksamhet med en egen läroplan som tar sin utgångspunkt i barns lärande och utveckling med leken som grund. I förskolan jobbar två yrkeskategorier, barnskötare och förskollärare. I många avseenden arbetar de med samma saker även om det pedagogiska ansvaret ligger på förskollärarna. Jag uppfattar utvecklingen mot att en allt större del av förskolans personal är förskollärare som starkt positiv för förskolans utveckling. Det är dock viktigt att tillvarata barnskötarnas kompetens och utvecklingsmöjligheter. Barnskötarna bör få goda möjligheter att få utbildning till förskollärare. Barnskötarnas kunskaper som de förvärvat genom sin erfarenhet ska inte glömmas bort tvärtom måste de erkännas och valideras, så att barnskötare inte behöver genomgå samma slags utbildning som de som inte arbetat i förskolan för att bli förskollärare. Alla barnskötare vill inte och ska heller inte tvingas studera till förskollärare för att få utvecklas. Därför vill vi ha fortbildningsinsatser och kompetensutveckling som riktar sig direkt till gruppen barnskötare. Detta bör regeringen utreda för att tillförsäkra förskolan en fortsatt hög kvalitet.
mot · GW02Ub436 · 2008-10-03 00:00:00 — Godkännande av konfessionella friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor. Det är dags att vi inser det orimliga i att låta religiösa grupper driva skolor. Vi har kunnat se Plymouthbröderna, en sekt som har fått godkännande att starta skola i i . Plymouthbröderna anser att kvinnor alltid ska vara underställda män och sektens medlemmar får inte bo i samma hus som orena som inte delar deras tro. För flickor som växer upp i sekten är högre utbildning än grundskola inte tillåten. Plymouthbröderna är ett av flera exempel på religiösa samfund som inte borde få driva skolor. Vi har också ett skräckexempel i Andreasgymnasiet, en i som lär ut att homosexualitet är en synd. Barn ska inte sorteras efter föräldrarnas religion. En skola för alla borde vara en självklarhet i ett samhälle som vill hålla ihop både över religiösa barriärer och över klassgränser. Att skolor som nämnts ovan godkänts av är ett bevis på att vi har brister i det svenska skolsystemet. har en mycket liberal och kanske rent av naiv lagstiftning när det gäller friskolor. Det måste till skärpta regler för godkännande av konfessionella friskolor innan detta helt spårar ur. i (s)
mot · GW02Ub437 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafiksäkerhet i läroplanen. Hur man på ett säkert sätt färdas och beter sig i trafiken är något som bör läras ut i tidig ålder. Här kan skolan fylla en viktig roll. I många kommuner gör skolor satsningar på de allra yngsta, för att de ska få en säker transport/färdväg till skolan. Men ju äldre eleverna blir desto mindre blir informationen från skolan. Ska det mönster brytas som visar att det är de yngsta manliga bilförarna som är orsaken till de största olyckstalen i trafiken, måste attityder till biltrafik förändras på ett tidigt stadium. Naturligt blir då att ha en utvecklande trafikantutbildning som framåt gymnasienivå kan innebära att man är mogen för att genomföra teoretiskt prov för färdbevis för moped/skoter och/eller körkort för bil. Många gymnasieskolor har som frivilligt val körkortsutbildning på schemat. För att uppnå fastställda målsättning om att till 2007 minst halvera antalet dödade och svårt skadade i trafiken behövs ytterligare initiativ i trafiksäkerhetsarbetet. Ett sådant kan vara att integrera trafikkunskap i undervisning på grund- och gymnasieskolan.
mot · GW02Ub438 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningarna till lärare, polis och jurist ska genomsyras av genusperspektivet. Vi lever fortfarande i ett samhälle som genomsyras av manliga normer och där mannens överhöghet över kvinnor och barn är accepterad. Vi måste därmed aktivt fortsätta arbetet för att det som vi redan uppnått på jämställdhetsområdet inte ska raseras. Det måste ske över hela samhället och genomsyra all utbildning, och speciellt de utbildningar som har nära kontakter med människor. Det är fler kvinnor än män som studerar på högskola eller universitet. Där är dock skillnader mellan utbildningarna när det gäller könsfördelningen. Därför är det viktigt att jämställdhetsfrågorna finns med inom högskolevärlden, inte minst inom lärar-, polis- och juristutbildningarna. Dessa utbildningar bör genomsyras av genusperspektivet så att det blir ett naturligt förhållningssätt för dem som utbildas till lärare, polis eller jurist. Genom att dessa yrkesgrupper har med sig ett genusperspektiv som ett förhållningssätt när de kommer ut i yrkeslivet, så kommer samhället att ta ytterligare steg mot ett mer jämställt samhälle.
mot · GW02Ub439 · 2008-10-03 00:00:00 — Elevers rätt att utvärdera sina lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns rätt att utvärdera sina lärare och sin skolsituation. Med den borgerliga utbildningspolitiken har man infört nya regler där eleverna ska bli utvärderade och granskade. Vi tycker inte att det är en väg till en bättre skola att föra in skriftliga omdömen från första klass för att utvärdera eleven. Istället bör man tänka på att göra barnen mer delaktiga i skolan och undervisningen och se det som en del av en bättre skola för eleverna. Vi tror att det skulle vara mycket intressant och utvecklande att låta eleverna vara med och utveckla skolan exempelvis genom att skriftligt få utvärdera sin arbetsmiljö, arbetssituation och sin arbetsledare (dvs. läraren/ lärarna). Det är utvecklande för barnets möjlighet att formulera sig kring sin situation och sina upplevelser, men också ett viktigt led i utvecklingen av skolan. Att föra in skriftliga omdömen av eleverna från första klass är befängt. Hur ska en sjuåring veta hur man ska bete sig för att läraren ska bli nöjd? Och är det helt styrda elever som inte vågar ha egna åsikter som vi ska forma i den nya skolan? Vill vi inte istället ha barn som vågar stå för sina åsikter och gärna utvecklar debatten i klassrummet istället för att sitta tyst i rädsla för att få ett dåligt omdöme? Däremot anser vi att barnens synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen. En skriftlig utvärdering av skolan och lärarens insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevens ålder och mognad. Eller för att citera artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Arbetet med elevinflytande och elevdemokrati skiljer sig mycket åt mellan olika kommuner i . På vissa håll fungerar meningsutbytet mellan elever och lärare bra men på många håll brister det. Det är därför viktigt att en standardnivå för elevers rätt till utvärdering av skolan formuleras. Precis som vuxna har rätt att utvärdera sin arbetsmiljö och arbetssituation ska barnen ha samma rätt. På så sätt kan arbetet med en skola för alla fortsätta.
mot · GW02Ub441 · 2008-10-06 00:00:00 — Samma betygssteg för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betyg i särskolan. Vår grundinställning är att alla människor ska behandlas lika inför lagen och i myndighetsutövning. Därför blir det en märklig situation då våra betygssteg skiljer sig åt mellan elever i grund- och gymnasieskolan och elever som går i den skolform vi benämner särskola. saknas betyget MVG helt för elever i särskolan. Alla elever bör kunna bedömas på samma sätt, vilket förutsätter att betygsskalan omfattar samma antal steg. Särskolans betygssystem bör därför ses över och vara klart att anpassas till samma betygssteg som införs med det nya betygssystemet 2010 för grund- och gymnasieskolan.
mot · GW02Ub442 · 2008-10-06 00:00:00 — Forskning om våldtäktsförövare och behandlingsmetoder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning om våldtäktsförövare och behandlingsmetoder. I saknas ofta relevant forskning om bakomliggande faktorer som kan bidra till våldtäkter. Även när det rör de olika behandlingsmetoderna för att motverka återfall i sexualbrott måste det till mer forskningsanslag för att utröna vilka behandlingar som ger bäst effekt. En evidensbaserad forskning är helt nödvändig för att klara av att minska återfallsrisken. hänvisas många till amerikansk, brittisk och kanadensisk forskning på området. För många förövare handlar det om en lång process innan personen begår ett övergrepp. Ofta finns det mycket tidiga tecken på ett sexuellt avvikande beteende och som riskerar att accelerera om ingen hjälp eller behandling sätts in. Många förövare saknar insikt om vad de har gjort. De uppvisar anknytningsproblem till offret och de behöver ofta av behandling för att komma till insikt om behovet av att förändra beteenden, attityder och tankar och därmed minska sin återfallsrisk. finns det en flora av behandlingar, men fortfarande saknas en relevant uppföljning och utvärdering i forskningen om vilka metoder som ger bäst effekt. Dessutom är det nödvändigt att forska i hur förövarbeteenden uppkommer och utvecklas för att få en ökad förståelse för vilka förebyggande insatser som samhället kan sätta in. Något som i det närmaste skulle beskrivas som tabubelagt är den kvinnliga förövaren. Erfarenheter från behandlingshem med unga förövare talar för att det finns ett stort mörkertal av kvinnliga förövare som kan ha haft en otillbörlig relation med sitt barn. Det kan ta sig uttryck i att tonåringen under puberteten får sin första sexuella reaktion präglad på mamman. Kvinnliga förövare tenderar också att begå övergrepp mot sina offer och det är därför angeläget att lyfta upp denna grupp av förövare. De som arbetar med unga förövare kan i flera fall se samband med att förövarna själva blivit utsatta för övergrepp av sina mödrar. Beklagligt nog saknas det forskning på området som skulle kunna utmynna i att dessa erfarenheter får en djupare analys och bild av hur situationen ser ut. Det finns farhågor som talar för att mörkertalet är större än vad statistiken vittnar om. I en undersökning genomförd av 1999 framgår att av 12 731 svenska barn som ringde till Barnens hjälptelefon , handlade av samtalen om sexuella övergrepp. Av dessa samtal (980 stycken) visade det sig att av de sexuella övergrepp som samtalen handlade om hade begåtts av kvinnor (, 2000). Mot bakgrund av det stora forskningsbehovet på sexualbrottsområdet bör regeringen skyndsamt ta initiativ till ökade anslag för att stärka upp detta eftersatta forskningsområde.
mot · GW02Ub443 · 2008-10-06 00:00:00 — Fribelopp för lånedelen i studiemedlet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlet. Fribeloppet är den maximala inkomsten av tjänst, näringsverksamhet eller kapital som en student får ha, per halvår, utan att studiemedlet reduceras. Skulle en student tjäna mer än fribeloppet minskas både bidrags- och lånedelen i studiemedlet med hälften av det överskjutande beloppet. Det är både önskvärt och nödvändigt att fribeloppet, beträffande bidragsdelen av studiemedlet, bibehålls. En student som tjänar mycket pengar är förmodligen inte i behov av eller berättigad till ett offentligt bidrag för sin försörjning. Dock bör regeringen se över möjligheten att avskaffa fribeloppet vad beträffar lånedelen av studiemedlet. För lån tagna mellan baserades återbetalningen på inkomst och den skuld på lånet som var kvar avskrevs . Detta tidigare lån hade inslag av bidrag och därmed hade även fribelopp viss legitimitet. Studielån tagna är dock annuitetslån med en återbetalningstid , vilket innebär att hela lånebeloppet i de flesta fall kommer att inbetalas. Det kan då te sig märkligt att dessa studielån skall omfattas av begränsningar på den inkomst en student har vid sidan av studierna. Genom att avskaffa fribeloppet, vad beträffar studiemedlets lånedel, skulle ett lån inte påverkas negativt av att en låntagares inkomst förändras positivt. Möjligheten att dessutom kunna arbeta skulle kunna ge framtida jobbsökande en värdefull erfarenhet samt en ökad anställningsbarhet.
mot · GW02Ub444 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om drogtester i skolan. Att droger förekommer i de svenska gymnasieskolorna är tyvärr en verklighet som är mycket oroande. Det har blivit vanligare att droger förekommer i skolorna och användandet kryper ner i åldrarna. Förstagångsanvändarna blir yngre och yngre. Många ungdomar som vi möter vittnar ofta om att förekomsten av droger är vanligare och situationen allvarligare än vad vi tidigare vågat tro. Oavsett omfattning så är varje enskilt fall allvarligt och bör leda till tydliga och starka reaktioner, inte minst från oss inom politiken. Jag anser att åtgärder måste vidtas för att komma tillrätta med drogproblematiken, motverka drogbruket på landets skolor och minimera drogrekryteringen bland yngre. Droger för med sig andra problem och vi står inför faran att få en skola som blir våldsam och som inte klarar av att utföra sitt uppdrag. Elever och lärare har rätt att kräva en arbetsmiljö som är drogfri och framför allt trygg. Jag vill göra det möjligt för skolor att arbeta mer proaktitvt mot droger t.ex. genom att upprätta kontrakt mellan elev/student, målsman och skolan. Ett kontrakt som godkänner att skolan, vid misstanke om missbruk, får drogtesta sina elever. Det ska på förhand vara tydligt vad ett positivt drogtest resulterar i. Att vara proaktiv handlar om att kunna hjälpa eleverna att komma rätt och att redan på ett tidigt stadium sätta stopp för ett liv bland droger och beroende. Skolorna ges i detta förslag möjlighet att ställa krav som innebär att eleven, för att denne skall antas till utbildningen vid skolan, skall underteckna detta kontrakt.
mot · GW02Ub447 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolan. Vårdnadsbidraget har inte blivit någon succé. Ett av de argument som användes vid införandet av vårdnadsbidraget var att bidraget skulle ge föräldrarna mer tid att tillbringa med sina barn. Vid utformningen av vårdnadsbidraget kom dock den aspekten inte alls i fokus. Tvärtom kan föräldrarna fortsätta arbeta heltid och anlita någon annan att ta hand om barnen. Fokus kom därmed att istället sättas på ett enda krav nämligen att föräldrarna inte får anlita förskolan. Den svenska förskolan är unik med sin pedagogiska verksamhet för barnen. Vi känner stor oro för att nuvarande regering inte värdesätter det pedagogiska innehållet. Vårdnadsbidraget urholkar resurserna till förskolan och därmed dess möjlighet att bibehålla och utveckla det pedagogiska innehållet. I syfte att värna den svenska förskolans kvalitet vill vi se att resurserna fokuseras bättre och föreslår därför att vårdnadsbidraget avskaffas och att motsvarande resurser förs över till förskolan.
mot · GW02Ub448 · 2008-10-06 00:00:00 — Återbetalning av studieskuld för människor i utlandet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka möjligheten för att driva in studieskulder från personer bosatta i annat land. Bara betalade () ut i bidrag och i lån. Merparten av dessa lån betalas tillbaka men undantag finns. En grupp som utmärker sig särskilt är utlandsstudenter som bor kvar utomlands. De är generellt sämre på att betala tillbaka sina studielån än de som bor i . Omkring 30 000 låntagare som bor utomlands smiter från betalningen. Totalt uppgår deras sammanlagda skuld till som CSN har i utestående krav. Med hjälp av årsbesked, påminnelser, telefonsamtal, kravbrev och inkassokrav försöker CSN få låntagarna att betala sina skulder men indrivningen är extra svår i utlandet. För att gå till domstol krävs ofta ett juridiskt hållbart dokument men då CSN inte utfärdar skuldebrev saknas det. Detta är en brist som en betydande andel av de utlandsboende med skulder väljer att utnyttja. Av de 69 000 personer som står skrivna i utlandet har 29 000 lånat pengar utan att betala tillbaka. Dessutom saknar CSN giltig adress till 18 000 av dem. CSN har gjort en satsning på att driva in krav från personer som bor i , och . 900 personer kontaktas en sista gång via kravbrev och därefter går ärendet vidare till domstol. Den största gruppen betalningsskyldiga finns dock i och där de obetalda skulderna uppgår till . Dessa skulder är dessvärre svårare att driva in än skulder i ett nordiskt land. Då lagstiftningen skiljer sig mellan de olika delstaterna i är indrivningen extra svår där. Värt att notera är också att utlandsstudenter ofta har högre skulder än de som studerat i . Den som läser i utlandet har nämligen rätt till högre grundlån och merkostnadslån för att kunna betala undervisningsavgiften. Det kan leda till att skulderna skjuter i höjden. hade av CSN- återbetalarna som läst utomlands skulder . För att kunna säkerställa ett effektivt studiestöd även måste såväl utbetalningen från CSN som återbetalningen till CSN fungera. Det är därför av största vikt att CSN skapar en praxis för hur obetalda skulder ska kunna drivas in. Ett sätt att uppnå detta vore att utfärda skuldebrev i samband med långivningen. Det är min mening att frågan om hur utlandsskulderna på ett effektivare sätt ska kunna drivas in bör utredas. bör ge regeringen detta till känna.
mot · GW02Ub450 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi-undervisning. Svenskundervisning för invandrare, sfi, är en del av det offentliga som skall syfta till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Svenska för invandrare ska ge vuxna invandrare och flyktingar grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället. Men många känner sig inte hemmastadda i undervisningsformen. Alla människor är olika och kan tillgodogöra sig utbildning på olika sätt; detta gäller såklart även invandrare och flyktingar när det går på sfi. För dem som saknar studievana eller har inlärningssvårigheter kan det krävas mer hjälp än för dem som har en högskoleutbildning när de kommer till . Studieavbrott och avhopp är vanliga, och kan i mångt och mycket handla om att det är ett hinder att tillsammans med människor från andra kulturer, olika utbildningsbakgrund eller språkbakgrund via gemensamma studier lära sig svenska. Språket är nyckeln till integrationen. Varvad sfi-undervisning med praktik bör gälla i landets alla kommuner. På så sätt får den nyanlände invandraren en insyn i den svenska arbetsmarknaden samt får möjlighet att praktisera. Högutbildade invandrare bör kunna få genomföra sin sfi-undervisning i högskolemiljö. Kvaliteten på undervisningen skiljer sig stort från kommun till kommun beroende på resurser. Regeringen bör se över möjligheterna att göra en översyn av sfi och införa en mer enhetlig nationell standard så att alla får samma sfi-kvalitet.
mot · GW02Ub451 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om angelägenheten av att förstärka kommunernas inflytande vid etablering av friskolor. För barn från olika sociala miljöer, trosuppfattningar och kulturer är skolan och ska så vara en viktig mötesplats. Friskolorna kan erbjuda alternativa pedagogiska inriktningar som också kan komma hela skolväsendet till del . Men det finns också problem med de religiösa friskolorna som måste uppmärksammas och diskuteras. Många religiösa friskolor visar inte den öppenhet som de borde göra, och frågan huruvida de bedriver en undervisning som förmedlar grundläggande demokratiska värden blir påtaglig. Det innebär ibland att de religiösa friskolorna försvårar integrationen eftersom barnen genom dessa delas in i olika religioner och cementerar positioner i stället för att bryta upp gränser. För att skolan ska kunna förmedla grundläggande demokratiska värden måste man praktisera demokratiska arbetsformer. Den obligatoriska undervisningen ska vila på vetenskaplig grund och vara icke-konfessionell, detta för att lika villkor ska råda för alla skolor, oavsett driftsform eller inriktning. Den politiska uppgiften är att arbeta för att den obligatoriska undervisningen på alla skolor är allsidig och objektiv och baseras på värdegrunder såsom alla människors lika värde, jämställdhet, respekt och förståelse för olikheter. Det är därför angeläget att kommunernas inflytande vid etablering av friskolor förstärks eftersom det slutligen är kommunen som har ansvaret för alla barns skolgång, oavsett driftsform.
mot · GW02Ub453 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Studiemedelssystemet ska ställa krav på studieresultat. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Huruvida studenten vill låna, är upp till den enskilde. Fribelopp sätter en gräns för hur mycket man får tjäna för att ha rätt till fullt studiemedel. Denna begränsning är helt obefogad. Om en student kämpar för en bättre tillvaro genom att jobba extra och tjäna pengar, kommer CSN se till att studenten blir återbetalningsskyldig om studenten tjänat över gränsen. Studenten måste betala tillbaka sitt studiemedel, såväl lån som bidrag. Sommaren passerar för de flesta studenter utan stöd från CSN och därför tvingas de arbeta för att över huvud taget överleva. Trots detta räknas även pengar intjänade in i fribeloppet. Arbete, såväl under terminerna som , är även en mycket viktig ingång till arbetslivet för många studenter eftersom kontakter med arbetsgivare skapas. Eftersom bristande arbetslivserfarenhet dessutom är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb borde all kontakt med arbetsmarknaden uppmuntras; det ska alltid och på alla sätt löna sig att jobba. Studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat. Besluten över ekonomi och livssituation bör tillhöra individen, inte staten. Därför måste fribeloppet för studenter avskaffas.
mot · GW02Ub456 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av humaniora. Humaniora som de klassiska språken, historia, litteratur, filologi och konst har länge utgjort en kärna i utbildningsväsendet, både på gymnasiet och vid våra universitet samt högskolor. Dessa ämnen har under många fått berika svenska gymnasisters och studenters sinnen och tankeliv även för dem vars yrkesinriktning ligger långt ifrån den humanistiska. Tyvärr har humanioran eftersatts i de centrala utbildningssatsningarna. Det handlar om indragna professorstjänster och avskaffat sektorsansvar. Även på gymnasieutbildningen har humanioran successivt trängts undan då allt färre gymnasister läser historia, moderna eller klassiska språk. Som tur är kan man börja se ett ljus i tunneln. Regeringen har aviserat att historia skall komma åter som obligatoriskt ämne vid samtliga gymnasieutbildningar och intresset för humaniora, inte minst då historia, ökar både hos beslutsfattare och hos allmänhet. finns mycket att göra för att återge humaniora den ställning den en gång haft och har i de flesta länder i vår omvärld. Grundforskningen borde förstärkas så att en god rekrytering av doktorander och forskningsassistenter gör det attraktivt för enskilda studietalanger att satsa på en humanistisk vetenskaplig karriär. Lärartiden i den humanistiska undervisningen vid universitet och högskolor har drastiskt minskat under 1990- och , en utveckling som måste brytas för att öka såväl dess status som kvalitet. I ett samhälle som blir alltmer teknikdominerat blir humanioras roll än viktigare, inte minst i en tvärvetenskaplig dialog med teknik och naturvetenskap. För att ge kunskap om och mening till de tekniska framstegen behövs de humanistiska ämnena inte bara som ett komplement utan också som en förutsättning för att förstå människan själv och hennes relation till tekniken och samhället.