mot · GW02A216 · 2008-09-15 00:00:00 — Fackliga rättigheter i världen 3.1Kränkningar av fackliga rättigheter3 3.2Facklig organisering i världen5 4Internationella regler och normer för arbetslivet5 4.2Internationella sympatiåtgärder rättvis handel och globalisering6 4.2.2Socialklausul i WTO:s regelverk7 4.2.3Fackliga rättigheter inom EU:s handelspolitik8 5Mänskliga rättigheter vid offentlig upphandling10 6Biståndet och fackliga rättigheter10 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva att en femte frihet rätten för fackföreningarna att verka över gränserna tillkommer inom EU:s inre marknad.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen på alla sätt ska understödja att svenska multinationella företag undertecknar globala ramavtal.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en utredning kommer till stånd om hur en socialklausul kan införas i WTO:s regelverk.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska verka för att associationsavtal och andra former av handelsavtal kopplas till krav på att åtta kärnkonventioner ratificerats.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom såväl WTO som EU ska arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående ska ratificera konvention 94. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att mänskliga rättigheter i arbetslivet tydligare bör prioriteras såväl i som i EU:s utvecklingssamarbete.1 1 Yrkandena 1, 2 och 7 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 35 hänvisade till NU. Rätten att organisera sig i fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet, men en rättighet som kränks och inskränks i alltför stora delar av världen. I vissa länder bestraffas facklig verksamhet med döden. dödades 144 fackligt aktiva personer runt om i världen. Drygt 800 utsattes för misshandel eller tortyr och ytterligare många tusen drabbades av kränkningar enbart på grund av sin fackliga verksamhet. I andra fall slår företagen till genom massavskedanden och gripanden som svar på kollektiva åtgärder. I den globala ekonomin har brott mot fackliga och mänskliga rättigheter blivit ett konkurrensmedel för företag. Enskilda stater bidrar till detta genom att försämra villkoren för anställda i hopp om att dra till sig utländska investeringar. Starka självständiga fackföreningar är ett betydelsefullt instrument för att genomdriva förändringar i ett land. När människor kräver sina rättigheter i organiserade former kan samhällen förändras i grunden. I många länder har vi sett hur fackföreningsrörelsen varit drivande i kampen för demokrati och mänskliga rättigheter. Facklig verksamhet kan bidra till en ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Det kan garantera universala rättigheter för arbetare, öka tillväxten med jämn inkomstfördelning och minska fattigdomen. () har försökt påvisa att det finns ett samband mellan fackliga rättigheter och fattigdomsbekämpning. har även , som ofta hävdar motsatsen, publicerat en rapport (Unions and Collective Bargaining) som menar att fungerande fackföreningar och kollektivavtal i ett land kan bidra till lägre arbetslöshet och inflation, högre produktivitet och snabbare anpassning vid ekonomiska kriser. Om världens fattigdom ska minska, jämställdhet och välfärd skapas och demokrati utvecklas måste en jämnare fördelning av makt och resurser komma till stånd. För detta krävs att oberoende fackliga organisationer får möjlighet att utvecklas och verka fritt runt om i världen. är en av de mest fattigdomsbekämpande mekanismer som finns i världen. Kapitalet agerar globalt då måste även arbetet för de fackliga rättigheterna bli globalt. I den här motionen lyfter fram flera olika åtgärder som vi anser att måste vidta för att skapa bättre möjligheter för internationell facklig organisering. Vi vill göra det lättare för fackföreningar i att vidta internationella sympatiåtgärder. Vi vill även att svenska företag tecknar globala ramavtal, att det skrivs in socialklausuler för offentliga upphandlingar samt påbörja ett arbete mot ekonomiska frizoner. 3.1Kränkningar av fackliga rättigheter Dagens globaliserade värld har bl.a. inneburit att exportsektorns betydelse har ökat. Den omstrukturering och liberalisering av handelsregler som skett har lett till en betydligt större utsatthet för arbetarna, i synnerhet i de alltfler exportfrizoner som uppstått i många fattiga länder i , och . Främst är det kvinnor som tvingas arbeta till låga löner, på osäkra kontrakt och under hälsofarliga förhållanden i frizonerna. finns i dessa fall små eller inga möjligheter till facklig organisering. I andra fall handlar det om länder där facklig aktivitet leder till döden. är fortfarande det land där det utom tävlan är farligast att vara fackligt engagerad. mördades 78 människor där på grund av sitt fackliga arbete åtta fler än året innan. Även då det gäller straffrihet utmärker sig . fann att av registrerade brott mot fackligt aktiva gick bara 56 i domstol. Av dem hade bara tio lett till fällande domar. Dessutom framkom oroande bevis för myndighetsinblandning i morden. Paramilitära grupper och säkerhetstjänstemän har varit inblandade i de flesta av morden på fackligt aktiva i . Enligt en studie från är fattigdom och sociala skillnader generellt fortsatt stora i . I fallet ligger man kvar nivåer, och mer än hälften av landets befolkning befinner sig under fattigdomsnivån. Som läget ser ut är ett av många länder som inte kommer att nå FN:s millenniemål om halverad fattigdom . I är massavskedanden och gripanden som svar på kollektiva åtgärder större än i någon annan del av världen. Enligt en försiktig uppskattning blev minst 4800 arbetare avskedade för sina fackliga aktiviteters skull och över 2800 greps. , och är tre länder i som sticker ut då det gäller såväl avskedanden som polisvåld och dödsfall. ökar användningen av oproportionerligt kraftigt våld mot fackliga aktivister på den afrikanska kontinenten, och i fortsätter alla fackliga rättigheter att lysa med sin frånvaro. På det hela taget har löntagare i denna region fortfarande färre rättigheter än kollegerna i världen i övrigt, och värst drabbade är fattiga migrantarbetare. I vissa länder saknar dessa personer helt lagligt skydd medan de i andra förbjuds gå med i en fackförening. Deras rädsla för att organisera sig i kollektiva aktiviteter är tyvärr befogad misshandel, avskedanden eller landsförvisning är vanliga följder. deporterades bl.a. ett femtiotal migrantarbetare från efter att de protesterat mot låga löner. Bland migrantarbetare är annars unga kvinnor i hushållsarbete de mest utsatta. Som regel lägger arbetsgivarna beslag på deras pass och därtill utsätts de ofta för fysiska och sexuella kränkningar. Från bl.a. rapporteras hur kvinnor utsätts för övergrepp i form av utebliven lön, inlåsning och våldtäkt. Facklig verksamhet motarbetas i både fattiga och rika länder i syd såväl som i nord. inskränkte flera industriländer på olika sätt de fackliga rättigheterna. I berövade arbetsmarknadsmyndigheten, , miljoner löntagare deras rätt att organisera sig genom att kraftigt vidga sin tolkning av begreppet förman den som klassas som förman får enligt National Labor Relations Act inte bilda en fackförening. införde regeringen i ett kollektivavtal för sina offentliganställda och tog ifrån dem deras strejkrätt. I gav företaget ut en rapport, byggd på en undersökning av 511 företag i 17 europeiska länder, som visar att av de europeiska företagen respekterar föreningsfriheten och främjar kollektiva förhandlingar. De övergrepp som man rapporterade om gällde främst , inte minst . I fortsätter fackliga organisationer att vara måltavlor för regeringens ingripanden. Inte heller under föregående år gjordes några framsteg vad gäller att anpassa landets lagar till internationella arbetslivsnormer. Istället fortsätter man konsekvent att trakassera och avskeda fackföreningsmedlemmar. 3.2Facklig organisering i världen Att det sker stora övergrepp mot fackligt aktiva personer är ett tecken på att många människor faktiskt engagerar sig fackligt runtom i världen. har flera stora lyckade protester genomförts i olika delar av världen. hade t.ex. bussförare omfattande strejker för att få igenom krav om två dagars garanterad vila . Efter flera månaders protester fick de igenom sitt krav. I strejkade istället sjuksköterskorna, och de hotade även med att säga upp sig om de inte fick igenom sina krav. Parlamentet var på väg att bryta in mot sjuksköterskorna eftersom de påstods vara samhällsfarliga, men fick istället gå med på en 22,8procents lönehöjning . I många utvecklingsländer har det fackliga arbetet även blivit ett arbete för demokrati och mänskliga rättigheter. I har det skett en radikal ökning av antalet strejker. I de flesta fallen har strejkerna organiserats utanför den enda av regimen tillåtna fackföreningen, och flera försök till att bilda fria fackförbund har genomförts. I har fackföreningsrörelsen utgjort en central del av kampen för demokrati och möts av en omfattande repression. I länder som , , och har fackföreningsrörelsen spelat en avgörande roll i arbetet för mänskliga rättigheter och ökad politisk frihet. 4Internationella regler och normer för arbetslivet Rättigheterna i arbetslivet regleras internationellt av de konventioner som har tagit fram. Till dagens datum har 184 konventioner och 191 rekommendationer som rör internationella arbetsrättsliga frågor antagits av Internationella (ILC, högsta beslutande organ). Varje konvention är ett rättsligt dokument som reglerar frågor rörande social välfärd, arbetsmarknadsfrågor eller mänskliga rättigheter i arbetslivet. För ett medlemsland innebär en ratificering av en konvention ett åtagande att tillämpa dess bestämmelser och förklara sig berett att godta åtgärder för internationell övervakning från . De åtta grundläggande konventionerna om mänskliga rättigheter omfattar förbud mot slav- och tvångsarbete, den fria förenings- och förhandlingsrätten, förbud mot diskriminering i arbetslivet och avskaffande av barnarbete. För dessa ska rapporter från alla länder lämnas in . förfogar dock inte över några sanktionsmedel. Trots att det alltså finns internationella regelverk som förbättras vet vi att många länder och företag bryter mot konventioner, även då de valt att ratificera desamma. För oss som tror på internationell solidaritet rymmer dock globaliseringen stora möjligheter. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagare över jorden kunna sätta press på arbetsgivare att uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Detta skulle exempelvis ge facken i möjlighet att vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av deras mänskliga rättigheter i arbetslivet, var helst i världen detta sker. anser att inom EU bör driva att kravet om rätt till sympatiåtgärder över gränserna i . Precis som anser vi att de fyra friheterna inom EU:s inre marknad, fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital, inte räcker för att åstadkomma rättvisa villkor för löntagarna i . bör därför inom EU driva att en femte frihet tillkommer rätten för fackföreningarna att verka över gränserna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Internationella sympatiåtgärder rättvis handel och globalisering Globalisering och handel har, rätt använt, en stor potential. En grundläggande förutsättning är dock att globaliseringen bygger på demokrati och mänskliga rättigheter, istället för på ökade klyftor mellan människor och länder. Likaså måste handel ske utifrån rättvisa och gemensamma regler. Då kan den vara ett verktyg för tillväxt som med en sund fördelning kan leda till minskad fattigdom och välstånd för fler än bara ett litet antal. Men god ekonomi och välstånd måste bygga på folkligt inflytande och demokratisk påverkan, och så är knappast alltid fallet . En global arbetsdelning av produktionen har skapat en helt ny situation på den internationella arbetsmarknaden. Om ett företag tycker att den fackliga verksamheten börjar bli besvärande, eller lönerna för höga, kan det välja att flytta produktionen till ett annat land. Ofta fungerar ett enkelt hot om företagsflytt för att tysta facklig verksamhet. Detta skapar en internationell konkurrens där olika länder annonserar låga löner och dåliga arbetsförhållanden för att locka till sig företag. Om fackliga organisationer börjar bjuda under varandra uppstår en nedåtgående spiral som leder till dumpning av arbetsvillkor och löner. Istället krävs en facklig samverkan över gränserna. vill än en gång framföra kritik mot regeringen då det gäller dess oförmåga att sätta frågor rörande grundläggande rättigheter i arbetslivet i relation till handelsfrågor. Vi menar att den roll som fria fackföreningar spelar för fattigdomsbekämpning och ökad social rättvisa tydligare måste betonas. Likaså måste svenska företags del av ansvaret för att så sker förtydligas. har tidigare yrkat på att regeringen ska verka för att svenska multinationella företag undertecknar s.k. globala ramavtal. I samband med att behandlade regeringens skrivelse Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr.2007/08:109) beskriver utskottet globala ramavtal som en bindande överenskommelse mellan ett globalt branschfack och ett multinationellt företag som i avtalet förbinder sig att respektera mänskliga rättigheter i arbetslivet. Utskottet menar att globala ramavtal syftar till att genom avtal mellan arbetsgivare och fackliga organisationer, främja mänskliga rättigheter i arbetslivet och konstaterar i nästa andetag att stöd till arbetet för universell ratifikation och uppfyllande av kärnkonventioner har samma syfte och avstyrker därpå yrkande om globala ramavtal (bet.2007/08:UU9). finns 45 tecknade globala avtal mellan multinationella företag och sju av de globala facken. De fungerar som ett slags globalt kollektivt fackligt avtal, och syftet är att lägga ett gemensamt golv för alla arbetsplatser och underleverantörer som är knutna till en koncern. Tanken är att villkoren som ställs upp aldrig får brytas inom koncernen oavsett var verksamheten bedrivs. Avtalen konkretiseras och kompletteras på nationell nivå, och företagen förbinder sig att följa att de olika ländernas lagstiftning om minimilöner och arbetsvillkor m.m. Avtalen blir allt viktigare verktyg i kampen för att mänskliga rättigheter i arbetslivet ska respekteras, och en stor fördel är att fackföreningarna själva har insyn i hur avtalen efterlevs. Detta gör dem starkare och mer bindande än om företagen bevakar sig själva. Uppförandekoder och dylikt är egentligen inget annat än en policy som är ensidigt antagen av företaget. Sådana kan naturligtvis fylla en viss funktion på vägen mot en ökad rättvisa, men de är inte tillräckliga. Arbetarna har inte haft något inflytande över dessa policydokument, och de kan behandlas relativt godtyckligt i eventuella konfliktsituationer. Det alternativ som finns är alltså globala ramavtal som tecknas mellan det multinationella företaget och den organisation som faktiskt företräder arbetarna på plats. Vi anser inte att utskottets motiv för ett avslag på vårt tidigare yrkande är tillräckligt tydligt och menar därför att regeringen på alla sätt ska understödja att svenska multinationella företag undertecknar globala ramavtal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det är tid för WTO att börja ta ansvar för sociala och arbetarrättsliga frågor. Som medlem i WTO har en möjlighet att påverka och förhoppningsvis förändra svagheter som finns i regelverken. innehåller WTO-reglerna inte några hinder för handel med länder och företag som kränker de mänskliga rättigheterna i arbetslivet. Om detta förändrades skulle det naturligtvis kunna innebära åtskilligt för arbetare över hela världen. I ett längre perspektiv bör det vara möjligt att utvidga det fackliga engagemanget till att innefatta alla länder inom WTO. Fackliga organisationer har i detta sammanhang bl.a. diskuterat införandet av någon form av socialklausul i , som ska utformas i nära samarbete med . Detta skulle göra så att alla produkter och service som sker mellan länderna ska vara producerad i enlighet med grundläggande fackliga rättigheter. Självklart är det inte rimligt att det inte ska vara möjligt att tillgripa sanktioner mot ett medlemsland i WTO som inte uppfyller grundläggande arbetsvillkor. Det är dock viktigt att en regelförändring som denna utmynnar i förtäckt protektionism. Frågan är värd att undersökas vidare, och vi anser därför att bör verka för att en utredning kommer till stånd om huruvida en sådan socialklausul skulle kunna införas i och hur en sådan lösning i sådant fall skulle kunna se ut. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2.3Fackliga rättigheter inom EU:s handelspolitik Efter att Doharundan kört fast har EU övergått till en strategi där man tecknar omfattande associationsavtal med olika länder. Dessa avtal inkluderar handelspolitiska delar med tullättnader, men även frågor om mänskliga rättigheter. EU förhandlar bl.a. nu med de s.k. AVS-länderna (länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA). Liknande förhandlingar sker med länderna i och i Andinska gemenskapen i . I flera av de länder som EU nu förhandlar med är kränkningarna av de fackliga rättigheterna omfattande och grova, t.ex. som är medlem av Andinska gemenskapen. Det är inte rimligt att EU:s inre marknad öppnas för företag som skapat sig konkurrensfördelar genom att inskränka de fackliga rättigheterna. Istället bör EU använda dessa förhandlingar till att stärka de fackliga rättigheterna och understödja krav från ländernas fackföreningsrörelser. anser därför att inom EU ska verka för att förhandlingar om associationsavtal andra former av handelsavtal kopplas till tydliga krav på att länderna ratificerat åtta kärnkonventioner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ekonomiska frizoner är avgränsade områden där särskilda arbetsmarknads- och skattelagar råder. Det grundläggande syftet är att locka till sig utländska investeringar. Antalet frizoner i världen ökar snabbt, främst i . Enligt har antalet ökat från 1975 till runt 5200 . finns de i sammanlagt 116 länder och har omkring 42miljoner anställda. Ungefär 70procent av de anställda finns i . Sett ur ett fackligt perspektiv är det ökade antalet frizoner katastrofal eftersom facklig verksamhet vanligtvis är antingen förbjuden eller grovt inskränkt i zonerna. Genom att pressa anställdas fackliga rättigheter och arbetsvillkor till noll och intet lockar länderna till sig utländskt kapital. Arbetet i exportfrizonerna består oftast av en monoton och slitsam produktion inom framförallt textilindustrin en sektor där kvinnor är starkt överrepresenterade. Enligt vissa studier är över 80procent av de anställda i exportfrizoner kvinnor. De arbetar till låga löner, på osäkra kontrakt och ofta under hälsofarliga förhållanden. Bortsett från att möjligheten att organisera sig ofta är obefintlig utsätts många därtill för systematiska övergrepp och sexuella trakasserier. Flera rapporter visar exempelvis att kvinnliga anställda i några exportfrizoner regelbundet graviditetstestas eftersom de varken får ha barn eller vara gravida. Globaliseringen av ekonomin får inte bara innebära ökad frihet för kapitalet utan måste också omfatta en global respekt för mänskliga rättigheter. måste självklart, på alla nivåer, vara drivande då det gäller företags skyldighet att följa arbetsrättsliga regler och de lagar som är godkända av . Om situationen ska kunna förbättras för de många kvinnor som arbetar i exportfrizoner runtom i världen är deras egen möjlighet till organisering och facklig verksamhet central. anser därför att det är av stor vikt att inom ramen för utvecklingssamarbetet arbetar för att stärka kvinnors organisering och fackliga rättigheter i exportfrizoner. Vi ser därför naturligtvis positivt på att LO/genom Sida har beviljats medel för ett projekt med det långsiktiga målet att uppnå anständiga arbetsvillkor för kvinnliga arbetstagare i de ekonomiska frizonerna. Vi har tidigare efterfrågat liknande insatser. Detta är dock inte tillräckligt. Mot bakgrund av hur utvecklingen av exportfrizonerna sett ut anser att det är dags för att tydligt arbeta för en avveckling av exportfrizonerna. Inte bara är det ett gigantiskt problem att inga regler för arbetsvillkor tycks gälla i flertalet exportfrizoner de snedvrider dessutom konkurrensen. finns de bara till för att världens stora företag ska kunna producera betydligt billigare än dess mindre konkurrenter genom att de förlägger verksamheten till en av alla frizonerna. I takt med att antalet zoner ökar spelar länder sedan ut varandra, och arbetstagarnas rättigheter kan sjunka allt lägre. subventioneras kränkningarna av ländernas regeringar. Även i frizoner, s.k. Maquiladora (sammansättningsfabrik), är allt företagande i regionerna subventionerat av de respektive ländernas regeringar. Vanligtvis är både företag, , , den med flera motståndare till statligt subventionerade verksamheter som anses hota den fria marknaden och andra företags verksamheter. Så varför gäller detta inte exportfrizonerna? Det enda rätta är att påbörja en avveckling av ekonomiska frizoner. Inom såväl WTO som EU bör därför tydligt arbeta för en avveckling ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks, så som de ser ut . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5Mänskliga rättigheter vid offentlig upphandling konvention 94 om sociala villkor vid offentlig upphandling fastställer att aktuella löne- och arbetsvillkor inte får negligeras vid en offentlig upphandling. Syftet är att skydda arbetstagare och motverka social dumpning. Majoriteten av EU:s medlemsländer har undertecknat och ratificerat konventionen, men detta gäller dock inte . ställs krav på offentliga myndigheter att köpa in material och utrustning till lägsta möjliga eller ekonomiskt mest fördelaktiga pris. Det kan innebära att varorna är tillverkade under oacceptabla förhållanden, att barnarbete eller andra brott mot de mänskliga rättigheterna i arbetslivet förekommer. anser att det är hög tid att ratificerar konvention 94. För att motverka att varor har tillverkats under oacceptabla villkor ska bindande regler om respekt för mänskliga rättigheter och konvention 94 gälla vid all upphandling såväl i som inom EU. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Biståndet och fackliga rättigheter I denna motion har vi betonat vilken central och viktig roll fria fackföreningar spelar i länder som lider av demokratiska brister och där kränkningarna av mänskliga rättigheter är stora, inklusive kränkningar av grundläggande rättigheter i arbetslivet. Välstånd kan inte byggas utan demokrati. Demokrati kan inte byggas utan rätten att organisera sig. Ekonomi, välstånd och fattigdomsbekämpning måste med andra ord alltid inkludera fackliga rättigheter. Eftersom fattigdomsbekämpning och demokratisering är viktiga mål för svenskt bistånd bör verka för att frågor om mänskliga rättigheter i arbetslivet tydligare prioriteras i såväl som i EU:s utvecklingssamarbete. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)