mot · GW02Ub8 · 2008-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation 3.2.1Resurser direkt till lärosätena5 5.1Mindre styrning och en bredare ansats8 5.2.2Förebyggande och alternativa metoder10 5.2.3Miljörelaterad sjukdom och ohälsa10 5.2.4Ökad tillförlitlighet i kliniska studier11 5.4.1Mer pengar till klimatforskning13 7.1Tilldelningen av resurser till Vetenskapsrådet16 7.2Ny ämnesrådsstruktur inom Vetenskapsrådet17 7.2.1Ämnesråd för medicin och hälsa17 7.2.2Ett ämnesråd för utbildningsvetenskap17 7.3Förändrat uppdrag för Vinnova17 7.4Större satsning på Forska och väx17 8.2.2Mer pengar till arbetslivsforskningen19 9.1European Spallation Source, ESS20 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om fler och bredare kvalitetsindikatorer för resurstilldelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett nytt system för resurstilldelning inte får missgynna tvärvetenskaplig forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en utvärdering av utfallet av det nya resurstilldelningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att styrningen av de strategiska satsningarna till 24 särskilda områden tas bort till förmån för en friare fördelning inom områdena medicin och hälsa, teknik och klimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att lyfta fram folkhälsoperspektivet i forskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändrad inriktning på transportforskningen så att den är tydligt inriktad på hållbara och klimatsmarta lösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatforskningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att forskningsresultat i ökad utsträckning bör kommersialiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att medlen till i mindre utsträckning bör styras direkt till ämnesråden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utbildningsvetenskapliga kommittén inom bör omvandlas till ett ämnesråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ytterligare medel till för programmet Forska och väx. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild satsning på genusforskning genom . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör återinrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkta resurser för arbetslivsforskningen. Forskningen rustar oss för framtiden. I en värld i ständig förändring står vi inför nya utmaningar som vi behöver forskningens hjälp för att hantera. Klimatförändringarna är ett av de absolut största problemen , och forskningen måste bidra till lösningen. Människors hälsa är en ständig utmaning för forskningen både i form av gamla sjukdomar och nya ohälsoproblem. Dessa utmaningar måste ses ur ett globalt perspektiv, där den nationella arenans uppgift är att bidra med resurser för att lösa mänsklighetens problem. Forskningen är också viktig ur ett nationellt perspektiv. ekonomi är och ska vara grundad på produktion av kunskapsintensiva varor och tjänster. För att svenska företag ska finnas i framkanten på en global marknad krävs forskning av högsta kvalitet. Att bra forskningsresultat produceras räcker dock varken för att lösa de stora samhällsproblemen eller för att skapa ett kreativt och konkurrenskraftigt näringsliv. Forskningsresultaten måste omvandlas till handling. Fri forskning är en av förutsättningarna för ett fritt och öppet samhälle där akademin kan bidra med kunskap och nya perspektiv. Den statliga forskningspolitiken måste garantera både den fria nyfikenhetsstyrda forskningen och den tillämpade, lösningsfokuserade forskningen. Det finns ett värde av kunskap i sig, och ny kunskap kan ofta visa sig vara av samhällsrelevans, ibland inom helt andra sammanhang än den ursprungligen utvecklades i. Därför går det inte att göra en tydlig distinktion mellan grundforskning och behovsmotiverad forskning. Däremot går det att göra en distinktion mellan grundforskning och tillämpad forskning; dock finns ingen motsättning däremellan. Båda delarna behövs. För att skapa överblick beskrivs här helt kort de olika beståndsdelarna i den statliga forskningsfinansieringen, innan de olika delarna behandlas mer på djupet i särskilda avsnitt. Regeringen beskriver sitt förslag till forskningsfinansiering som att det vilar på tre ben, till skillnad från de traditionella två. har den statligt finansierade forskningen i huvudsak utgjorts dels av medel som gått direkt till lärosätena i form av s.k. fakultetsmedel, dels pengar som gått till forskningsråden och . Medlen till lärosätena har i princip gått ut utan styrning och kvalitetsgranskning. Forskningsråden och gör särskilda utlysningar och fördelar medlen efter kvalitetsgranskning av ansökningarna. I tillägg till dessa två traditionella finansieringsformer föreslår regeringen en ny finansieringsform som de kallar strategiska satsningar och som berörs mer i detalj nedan. 3.2.1Resurser direkt till lärosätena Den allra största delen av de statliga medlen till forskning går direkt ut till lärosätena och fördelas i budgetpropositionen . Dessa medel fördelas genom politiska beslut och det finns ingen uttalad kvalitetsvariabel med i bedömningarna. Fakultetsmedlen brukar ses som en garant för den fria, nyfikenhetsmotiverade forskningen. Dessa medel går i stor utsträckning till forskare som är anställda av lärosätena och som själva kan avgöra vad de vill forska om och i vilken riktning de vill ta sin forskning. Detta är mycket viktigt, många av forskningens riktigt revolutionära resultat kommer ur den nyfikenhetsmotiverade forskningen. Det som är nytt i regeringens förslag är att även fakultetsmedlen ska fördelas efter kvalitetskriterier. anser att det är rätt i sak men att regeringens förslag till hur det ska göras är under all kritik. Vi föreslår därför ett annat system. Om detta kan du läsa i kapitel 4. Det finns tre forskningsråd: , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). En annan viktig aktör som fördelar statliga forskningsmedel är Verket för innovationssystem (). Det som skiljer från råden är framför allt att de har i uppgift att arbeta med behovsmotiverad forskning och utveckling av innovationssystem. Forskningsråden och har en viktig roll att spela i finansieringssystemet dels eftersom de tilldelar medel först efter att ha bedömt den vetenskapliga kvaliteten på ansökningarna, dels eftersom de kan göra utlysningar på särskilda områden som är motiverade av politiska eller andra strategiska skäl. Vad anser behöver göras inom ramen för denna finansieringsform redogörs för i kapitel 7, 8 och 9. Den tredje och helt nya komponenten som presenteras i regeringens proposition är de s.k. strategiska satsningarna. Utformningen av dessa strategiska satsningar är tyvärr otydligt beskriven i propositionen, och medelsfördelningen är nästan omöjlig att skapa sig en överblick över. Klart är att , , och avses få i uppdrag att utlysa de medel som avsätts inom ramen för de strategiska satsningarna. Lärosätena ska inbjudas att inkomma med ansökningar om medel, och medlen bör tillföras lärosätenas direkta forskningsanslag för att användas för den aktuella riktade satsningen (se prop. s. 70 f.). Vilken instans som ska avgöra vilka lärosäten som ska få del av medlen, samt hur mycket, är oklart. En rimlig tolkning kan vara att forskningsråden gör en rekommendation som regeringen sedan föreslår att besluta om inom ramen för budgetpropositionerna. har en hel del kritik både mot regeringens utformning av de strategiska satsningarna och innehållet i dem, vilket redovisas i kapitel fem. Huvuddelen av de resurser som staten satsar på forskning går direkt till lärosätena i form av s.k. fakultetsmedel. Dessa medel är mycket långsiktiga och är fria för lärosätena att använda till den forskning som de prioriterar. Fakultetsmedlen brukar ses som en garant för den fria, nyfikenhetsstyrda forskningen. anser att det är viktigt att huvuddelen av den statligt finansierade forskningen sker på detta sätt. är positivt till att införa en koppling mellan resurstilldelning och kvalitet. Det är viktigt att forskningens kvalitet är hög och därför rimligt att statliga forskningsmedel åtminstone delvis fördelas efter kvalitetskriterier. saknas en sådan koppling, då forskningsmedlen fördelas till lärosätena helt efter regeringens politiska bedömningar. Regeringen föreslår en grundersättning för forskning med motsvarande 8000kr per student i grundutbildning. Utöver detta ska de nya forskningsmedlen fördelas efter två indikatorer: Hur mycket externa medel lärosätet attraherat (). Vetenskaplig produktion och dess genomslag i form av citeringar (). ser positivt på grundersättningen. Det är viktigt att det finns en lägsta nivå vad gäller tilldelningen av forskningsmedel, inte minst för att säkra forskningsanknytningen i grundutbildningen. Vi är dock tveksamma till regeringens förslag vad gäller kvalitetsindikatorer. Det är oklart varför regeringen väljer de indikatorer de väljer och varför antalet begränsas till två. Regeringen skriver att ett fördelningssystem baserat på indikatorer riskerar att missgynna vissa ämnesområden och gynna andra. Vidare: Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och delvis naturvetenskap har svårare än övriga vetenskapsområden att få externa medel. Inom delar av dessa vetenskapsområden finns en annan publiceringstradition än inom t.ex. stora delar av medicin och teknik. (s. 56) Regeringen framhåller att ett tillämpande av de båda indikatorerna rakt av skulle leda till ett tydligt missgynnande av lärosäten med stora inslag av humaniora och att det inte är acceptabelt. För att kompensera för att indikatorerna så tydligt gynnar teknik och medicin på bekostnad av andra ämnesområden, särskilt samhällsvetenskap och humaniora, föreslår regeringen att de missgynnade områdena ska ges en större tyngd vid beräkningen av resurser. Enligt regeringens förslag ska humaniora och samhällsvetenskap ges vikten 2, naturvetenskap vikten 1,5, övrigt vikten 1,1 och slutligen medicin respektive teknik vikten 1. Regeringen redovisar dock inte hur man kommit fram till just denna viktning. Dessutom skriver regeringen: Någon statistik som visar hur externa anslag respektive publiceringar och citeringar fördelar sig på olika vetenskapsområden finns inte tillgänglig. (s. 57) Det antyder att förslaget inte vilar på ett ordentligt underlag. Det finns också skäl till oro över att de nya lärosätena kommer att drabbas hårt av det resurstilldelningssystem som regeringen föreslår. Nya lärosäten har inte haft samma möjlighet att arbeta upp kontakter i näringslivet och på så vis få in extern finansiering på samma sätt som äldre, forskningstunga universitet. En annan anledning till oro är att förslaget riskerar att försvåra för tvärvetenskaplig forskning. Många av samhällets stora utmaningar måste mötas med ett gränsöverskridande tankesätt och en insikt om att många olika faktorer påverkar ett problem. Därför bör tvärvetenskaplig forskning främjas. Regeringens förslag kommer sannolikt att missgynna den tvärvetenskapliga forskningen starkt, framför allt genom dess starka fokus på publiceringar och citeringar. De flesta vetenskapliga tidskrifter är motsatsen till tvärvetenskapliga, de håller sig strikt inom sina discipliner. Detta gör att tvärvetenskaplig forskning inte har tillträde till denna arena på samma sätt som annan forskning. är mycket kritiskt till regeringens förslag på denna punkt. Regeringen har haft möjlighet att grunda sitt förslag på en omfattande utredning om resurstilldelningen till högskolan, , som lämnade sitt betänkande . Utredningen föreslog ett system med betydligt fler kvalitetsindikatorer och enligt det skulle medlen fördelas som följer: efter förmågan att attrahera externa medel efter vetenskaplig produktion i form av publiceringar och citeringar efter personal i form av antalet disputerade efter antal kvinnliga professorer. tycker att förslag är bra. Att koppla resurstilldelningen till kvaliteten på forskningen är rimligt. Det är viktigt att våra gemensamma medel används på ett bra sätt, och i en värld av begränsade tillgångar bör den bästa forskningen premieras. förslag är betydligt bättre än regeringens eftersom det tar hänsyn till fler indikatorer och på så sätt ger bättre förutsättningar för en rimlig bedömning av kvalitet. Regeringens förslag med enbart två indikatorer är väldigt skakigt och riskerar att leda fel. Utvärderingar av kvaliteten på den forskning som bedrivs på lärosätena torde vara ett bra mått på just kvaliteten. Att regeringen väljer bort kvalitetsutvärderingar som kvalitetsindikator är för ett mysterium. Vi anser också att förslag om att andelen kvinnliga professorer ska utgöra en indikator är intressant. förordar förslag och anser att det ska genomföras i stället för regeringens. Vi vill därför att ska ge regeringen i uppdrag att återkomma med ett sådant förslag. I det sammanhanget vill vi också att förslaget utvecklas så att vikten av tvärvetenskaplig forskning tydliggörs och så att hänsyn tas till den tvärvetenskapliga forskningen i utformandet av tilldelningssystemet. anser också att ett nytt resurstilldelningssystem bör utvärderas tidigt eftersom det är omfattande förändringar som görs. Vi vill därför att regeringen återkommer till med denna grundliga utvärdering . Regeringen väljer ett antal strategiska områden som föreslås få en stor del av de medel som tillförs forskningen. I huvudsak är det inom de tre områdena medicin, teknik och klimat som pengarna ska satsas. Det är i princip samma områden som den förra regeringen tillsammans med och valde ut för särskilda satsningar. Prioriteringar av detta slag är nödvändiga för att kunna bygga attraktiva och internationellt framstående forskningsmiljöer. tycker att det är bra att man håller fast vid dessa tre områden, men är delvis kritiska till inriktningen inom den och anser att viktiga perspektiv saknas. Vi är också kritiska till den långtgående detaljstyrningen och vill ändra fördelningen av medel något. 5.1Mindre styrning och en bredare ansats Regeringen föreslår inte mindre än 24 strategiska satsningar, varav de flesta passar in under de tre områdena medicin, teknik och klimat. Medlen som avsätts för strategiska satsningar är alltså reserverade till särskilda områden som t.ex. nanoteknik, cancer eller . Regeringens förslag är på så vis en mycket långtgående reglering av vilken typ av forskning som ska stödjas och med hur många kronor. är skeptiskt till en så hård politisk styrning av forskningsmedlen. Det är naturligt att man från politikens håll pekar ut inriktningen för en begränsad del av forskningsmedlen, men vi ställer oss helt avvisande till att politiken ska detaljstyra en så stor del av forskningsanslagen som regeringen föreslår. anser i stället att satsningen bör vara utformad så att medel avsätts för respektive område (medicin, teknik och klimat) men att medlen står helt fria att söka för alla som forskar inom dessa områden. Det ska vara upp till forskningsråden att bedöma vilken forskning som ska beviljas medel i stället för att regering och riksdag ska reglera detta. Detta är för oss en viktig poäng. Tyvärr är beskrivningen av hur fördelningen av medel till de strategiska satsningarna ska gå till otydligt beskriven i propositionen och medelsfördelningen är svåröverblickbar. Det framstår dock som att , , och ska få i uppdrag att utlysa medlen och sedan göra en rekommendation till regeringen om vilka lärosäten som bör få medel, och hur mycket. Regeringen lämnar sedan förslag till finansiering till genom budgetpropositionerna. anser att regeringens förslag är onödigt krångligt och anser att det vore enklare och tydligare om medlen gick direkt till råden som fick fördela dem efter ansökningsförfarandet. Att skapa förutsättningar för hälsa är en av de viktigaste uppgifterna som samhället har. Forskning behövs för att få ökad kunskap om kroppens sätt att fungera och om sjukdomstillstånd. Forskning behövs också för att ur ett livsstils- och samhällsperspektiv skapa mer kunskap om vad som skapar respektive motverkar hälsa. Förutom att sjukdom och ohälsa orsakar lidande för individer och anhöriga är det också samhällsekonomiskt kostsamt. Regeringen riktar särskilda satsningar till vad man benämner grundläggande livsvetenskaplig forskning, samt forskning runt sjukdomar och sjukdomsområden som man vill prioritera. Det handlar om diabetes, neurovetenskap, epidemiologi, cancer och psykiatri. Vårdforskning tas också upp särskilt. Många människor berörs positivt om man kunskapsmässigt kan komma vidare inom dessa områden och hitta verkningsfulla läkemedel som botar de aktuella sjukdomstillstånden. Det kan förstås också, vilket regeringen inte sticker under stol med, även leda till att läkemedelsindustrin i stärks betydligt. anser att dessa satsningar är viktiga, men det finns också andra sjukdoms- och ohälsostillstånd som drabbar människor hårt och som det är viktigt att förstå orsakerna till för att kunna förebygga sjukdom och hitta verksamma läkemedel. Vi anser också att det förebyggande perspektivet vad som skapar hälsa och ohälsa i stor utsträckning saknas i regeringens förslag och att det behöver stärkas. vill därför vidga området från det snävare medicin till att inkludera hälsa. Regeringen föreslår satsningar inom området medicin omfattande 585 miljoner. vill justera ner denna summa till 550 miljoner för ökade satsningar på klimat, genusforskning och arbetslivsforskning. Folkhälsoforskningen handlar om strukturella och samhälleliga faktorer som främjar hälsa och förebygger sjukdomar. Ekonomiska förhållanden och möjlighet att påverka är exempel på sådana förhållanden. vet vi mycket inom folkhälsoforskningen, men det behövs forskning om bl.a. implementering av effektiva metoder för att förebygga ohälsosamma levnadsvanor och livsvillkor. Forskning behövs också för att få fram uppgifter om hälsoeffekter vad som fungerar, respektive inte fungerar och hur kostnadseffektiviteten ser ut. Att kunna identifiera interventioner som ger störst nytta är viktigt när beslutsfattare ska välja hur medel ska fördelas. Folkhälsoforskning kan sägas vara en del av en innovativ forskning för hållbar utveckling i och behöver stärkas. 5.2.2Förebyggande och alternativa metoder Vi vet att livsstilsförändringar, som t.ex. regelbunden motion, vid vissa sjukdomstillstånd ger lika bra eller bättre resultat än vad läkemedelsbehandling gör. Dessutom utan att ge biverkningar. Trots detta skrivs fortfarande läkemedel i stora mängder ut för dessa sjukdomstillstånd. Ett skäl är ovana hos sjukvården. Man vet inte hur man ska gå tillväga för att bäst kunna medverka till nödvändiga livsstilsförändringar. Forskning som vetenskapligt undersöker hur implementering av evidensbaserad kunskap görs på bästa sätt behövs. Till stöd för detta finns implementeringsforskningen som inbegriper kunskap om tekniker för beteendepåverkan. anser att denna del av vårdforskningen måste lyftas fram som ett viktigt område som behöver utvecklas. använder många människor läkemedel och behandlingar från alternativa och komplementära terapier. Inom detta område finns ett stort behov av forskning som kan skilja ut vilka metoder som är effektiva ur hälsoekonomisk synpunkt. Hälsa är dock mer än en strikt medicinsk angelägenhet och tvärvetenskaplig forskning behövs för att få ett helhetsperspektiv. Därför bör forskningen inom detta område prioriteras och sikta på att vidga kunskap och förståelse om vad som också kan betraktas som evidensbaserad praktik. Vi står inför företeelser och resultat där strikt randomiserade studier har svårigheter att utreda vad som inom detta område är effektivt respektive felaktigt. Det behövs olika aspekter på evidensmodeller och klinisk erfarenhet för att se vad som är effektivt, evidens som bygger på tre pelare: brukarens upplevelse, professionens erfarenhet och det vetenskapliga underlaget. 5.2.3Miljörelaterad sjukdom och ohälsa Samhället medverkar till att skapa sjukdom och ohälsa genom den miljö vi lever i. Yttre miljöfaktorer spelar stor roll för vår hälsa. Utsläpp och partiklar i luften vi andas leder t.ex. till ett stort antal dödsfall . I vilken grad miljömålen uppfylls får direkta konsekvenser för människors hälsa. Ett påtagligt eftersatt område är också hur vår inomhusmiljö skapar och påverkar hälsoproblem. Det är angeläget med sammansatt forskning inom områdena folkhälsa och miljö, både för att förebygga och bota och lindra sjukdom och ohälsa. I föregående forskningsproposition lyftes frågan om elöverkänslighet och osäkerheten kring detta sjukdomstillstånd upp. Denna osäkerhet kvarstår. Samhället utvecklas i snabb takt, och ett ökat antal människor lider av elöverkänslighet. Det är angeläget med ökad kunskap, såväl med forskning som tar sin utgångspunkt i de människor som bedömer sig vara elöverkänsliga, som tekniken om och kring elektromagnetiska fält och deras möjliga inverkan på människan. 5.2.4Ökad tillförlitlighet i kliniska studier ligger långt fram när det gäller att införliva det europeiska regelverket om kliniska prövningar, och detta ökar möjligheterna att få kliniska prövningar förlagda till . Men tillförlitligheten i publicerade kliniska studier om nya läkemedel har ifrågasatts. Det handlar om att negativa studier inte publiceras i samma utsträckning som positiva, att artiklar i vetenskapliga medicinska tidskrifter egentligen är skrivna av företag eller att grunddata har hanterats på felaktigt sätt. Problematiken är inte nationell, men det är mycket allvarlig kritik som måste leda till nya bedömningar och åtgärder. bör utveckla metoder och system för att minska problemen; det kan t.ex. ske genom öppna kliniska forskningsregister. Regeringen bör återkomma till med förslag till åtgärder på området. ekonomi har i stor utsträckning vilat på ett näringsliv där teknikutveckling varit en viktig del. präglades vår ekonomi starkt av ett fåtal stora industriföretag vars teknikutveckling var internationellt konkurrenskraftig och bidrog till exportinkomster. En del av dessa stora företag är fortfarande framgångsrika och finns kvar i landet, men det svenska näringslivet har ändrat karaktär. Tillväxten sker nu inte främst inom de stora industrikoncernerna utan inom mindre, högteknologiska, företag. Inte minst miljötekniksektorn har en enorm potential, både som ekonomisk tillväxtmotor och som bidragande i omställningen till ett hållbart samhälle. Avancerad teknik är inte heller längre förbehållen industrin, utan är en förutsättning även för andra sektorer som t.ex. tjänstesektorn. Ordentliga forskningssatsningar är samhällspolitiskt motiverade både för att skapa arbetstillfällen och försörjning samt för att förändra den ekonomiska tillväxten till en hållbar tillväxt. Regeringen föreslår satsningar inom området teknik omfattande . vill justera ned denna summa till 450 miljoner för ökade satsningar på klimat, genusforskning och arbetslivsforskning. vill inte ha den långtgående öronmärkningen som regeringen föreslår. De ska gå till forskning på teknikområdet, och det ska vara upp till forskningsrådet att avgöra vad som bäst lämpar sig att satsa på. anser att de transportpolitiska målen är en rimlig utgångspunkt när det gäller att definiera de problem som gör det särskilt motiverat för staten att gå in med forskningsresurser. Den statligt finansierade transportforskningen måste vara en del av lösningen på de utmaningar samhället står inför, som klimatförändringarna och en försämrad miljö.