ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub539 · 2008-10-03 00:00:00 — Genuspedagoger inom förskola och skola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsarbetet i förskola och skola. Förskolan och skolan har en viktig uppgift att öka jämställdheten i samhället. Det är en demokrati- och maktfråga att varje flicka och pojke får samma möjligheter att utveckla sin fulla potential som människa. Om inte förskolan och skolan aktivt arbetar med värderingar och attityder kring jämställdhet bidrar de till att förlegade könsroller befästs. Vi formas tidigt för att passa in i förtryckande könsroller, att bli kvinnliga och manliga. Redan som små barn präglas vi till pojkar eller flickor. Pojkar uppmuntras till aktiviteter förknippade med prestation, att fixa och vara aktiva. Flickor uppmuntras till aktiviteter förknippade med relation, att pyssla och ta hand om. Även om vi inte vill, eller är medvetna om det, förstärker vi vuxna ofta barnens könsroller. Forskning visar att pojkar i förskola, skola och fritidsverksamhet får och tar mer av pedagogernas uppmärksamhet jämfört med flickorna. Bilden är dock inte entydig. Trots att flickor i större utsträckning än pojkar förefaller bli osynliggjorda, eller används som hjälpredor i skolan, är det flickor som presterar de bästa resultaten. En förklaring kan vara att belöningsstrukturerna ser olika ut för flickor och pojkar. I förskolan är det centralt att tala om värdegrund och hur man förhåller sig till andra människor. Eftersom förskolan har en viktig ställning för barnens sociala utveckling krävs en extra stor insats av personalen där för att motverka förtryckande könsroller. Enligt läroplanen ska förskolan och skolan också jobba med värdegrundsfrågor. Men att jämställdhet är en del av våra normer och värden är inte alltid en självklarhet. Det finns många goda exempel på förskolor och skolor som prioriterar att öka jämställdheten. Men som helhet måste personalen på många håll öka sin kompetens om genus och jämställdhet. För att möta denna könsblindhet, dvs. att man inte ser och erkänner könsorättvisorna i förskolan och skolan, måste man ha gedigen kunskap om historia, statistik m.m. Ökad genuskunskap behövs hos alla som arbetar i förskolan och skolan för att se och kunna reflektera över de invanda mönster som befäster orättvisa könsskillnader och som de flesta av oss, ofta omedvetet, deltar i. Det är av största vikt att se över möjligheten hur kommunerna kan arbeta för att öka jämställdhetsarbetet i förskolan och skolan. Vikten av att ha genuspedagoger som jämställdhetscoacher i varje kommun bör ingå i översynen.
mot · GW02Ub543 · 2008-10-03 00:00:00 — En skola fri från diskriminering och kränkande behandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att noga följa hur lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling tillämpas. beslutade om lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Den principiella utgångspunkten var att skyddet mot diskriminering i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Lagen omfattar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, grund- och gymnasieskola samt kommunernas vuxenutbildning. Enligt denna lag ska den som ansvarar för den skollagsreglerade verksamheten staten, en kommun, ett landsting eller en enskild bedriva ett målinriktat arbete för att främja de ändamål som bär upp lagen. Detta innebär bl.a. att det ska upprättas en likabehandlingsplan för att förhindra diskriminering och annan kränkande behandling i verksamheten. Planen ska följas upp och ses över . Dessutom ska rektor eller någon med motsvarande ledningsfunktion utreda påtalade trakasserier och annan kränkande behandling och i förekommande fall vidta alla åtgärder som skäligen kan krävas för att förebygga sådana handlingar. Om någon i verksamheten åsidosätter lagens bestämmelser kan huvudmannen åläggas att betala skadestånd. Tillsynen över lagen har och inom sina respektive ansvarsområden. Det finns således skrivningar som tydligt visar på huvudmannens ansvar. På friskolorna har dock inte kommunen samma insyn med möjlighet att upptäcka eventuella brister. Det är givetvis angeläget att lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling följs noga inom alla skolor oavsett huvudman.
mot · GW02Ub544 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningskvalitet. ska vara ett ledande kunskapssamhälle och har därför inte råd med låga ambitioner i utbildningspolitiken. De människor och nationer som är bäst förberedda att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att kunna hävda sig bättre . Utbildning och forskning har därför central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Av den orsaken måste alla få möjligheten och chansen att studera vidare inom en högkvalitativ högskola, vilken är tryggt förankrad på god vetenskaplig grund. All högskoleutbildning ska ha god anknytning till forskningen. Högskolor ska vara kreativa forskarmiljöer och samverka med det omgivande samhället. Kunskap växer ju fler som har tillgång till den. Kunskapssegregation innebär att samhället inte tar vara på alla de människor och de kunskaper som finns i samhället, därför måste kunskapssamhället vara tillgängligt för alla. Med detta anser vi att den målmedvetna satsningen på decentraliserad lokalisering av högskolor/universitet måste bibehållas. Likaså måste det säkerställas att högskolorna och universiteten har ett både brett och högt kvalificerat kursutbud. Inom högskolan finns kvalitetsproblem som måste hanteras. En satsning på att öka antalet lärarledda timmar i de högskoleutbildningar som har alltför få undervisningstimmar bör göras. För att näringslivet skall ha en god chans att utvecklas i hela landet måste ett nära samarbete mellan utbildning och näringsliv vara väl fungerande och ömsesidigt befruktande. Därför bör en satsning också göras för att öka arbetslivsanknytningen i högskoleutbildningarna.
mot · GW02Ub545 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det livslånga lärandet och högre utbildning. Alla har rätt till en god utbildning och kunskapsnivå. I allt fler länder sätts utbildnings- och forskningspolitiken i fokus. position som kunskapsnation måste stärkas. Utmaningen är att bygga ett lärande samhälle med breda satsningar på utbildning på alla nivåer som ansluter till välfärdspolitikens klassiska uppgifter att driva på förändring och modernisering av samhället. I det nya samhälle som växer fram har utbildningen en avgörande betydelse för en persons framtida liv och yrkesliv. Det är därför det är så viktigt att utbildning görs tillgängligt för alla, inte bara för några! Den borgerliga regeringen har startat sitt arbete på det utbildningspolitiska området med att införa ett regelverk som går i helt motsatt riktning. Det mål vi socialdemokrater satte upp att av ungdomskullarna skulle gå över till högskolan har övergetts. Det blir svårare att ta sig in på högskolan och all gymnasieutbildning kommer inte att ge högskolebehörighet. På område efter område byggs återvändsgränder in i utbildningssystemet. Barn och ungdomar som gör fel val i ungdomsåren eller av en eller annan anledning inte klarar av skolans krav kommer att få det allt svårare att ta igen detta . Statliga resurser till komvux har minskat med en tredjedel och de fördelas inte längre efter behov utan ingår i det generella bidraget till kommunerna. Att skapa goda förutsättningar till livslångt lärande har betydelse såväl för den enskilda individen som för samhället i dess helhet. För den enskilda individen ger det möjlighet till personlig utveckling och möjlighet att bättre möta nya utmaningar i en föränderlig miljö. För samhället innebär det en möjlighet att också kunna utveckla välfärden och skapa fortsatt ekonomisk tillväxt genom att ha ett avancerat och konkurrenskraftigt näringsliv präglat av kunskap och teknisk kompetens. Förskolan är samhällets första insats i det organiserade livslånga lärandet. Lärande med lek och omsorg i en bra balans är en god start för de allra flesta barnen. Därmed läggs grunden för den framtida skolgången. I förskolan ges barnen möjlighet att utvecklas som individer i samverkan med andra. En kvalitetsmässigt bra förskola möjliggör för både föräldrarna att förvärvsarbeta och känna trygghet att barnet/barnen får ett gott pedagogiskt omhändertagande. Den grundläggande principen är att förskolan ska vara öppen och tillgänglig för alla. Verksamheten ska svara upp mot många olika typer av behov. Eftersom fler och fler arbetar s.k. obekväm arbetstid behöver förskolan möta upp mot behovet av omsorg. Det är också viktigt att föräldrar känner tryggheten att de får en förskoleplats som platsgarantin utlovar.
mot · GW02Ub547 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexualundervisning som en obligatorisk del av lärarutbildningen. anmäldes 4749 våldtäkter i och ungas attityd kring sex och samlevnad tyder på att många anser att offret själv har ett stort ansvar i det inträffade. Skolan har en viktig uppgift i ungas lärande och det är viktigt att budskapet är entydigt vad gäller sexualbrott; all skuld ligger alltid på förövaren. Attityder kring sexualitet skapas och skolan blir en plattform för ungas värderingar. Att varje människa har rätt till sin egen kropp och sin egen sexualitet är något självklart och något som borde genomsyra skolans undervisning i sexual- och samlevnadskunskap. Varje människas rätt att slippa någon form av sexuell kränkning måste betonas. Genom en fördjupad kunskap hos lärarkåren kan man tidigt uppfatta varningssignaler och riskbeteenden hos unga människor. Varje förövare som förhindras betyder att framtida offer slipper det lidande den sexuella kränkningen innebär. Det är otillfredsställande att av lärarna som undervisar i sexualkunskap är behöriga i ämnet. Lärarutbildningen ska därför kompletteras med ett avsnitt som ger lärarna den kunskap de behöver för att framgångsrikt leda sexualundervisningen.
mot · GW02Ub549 · 2008-10-01 00:00:00 — Rätt för privata företag att sälja akademisk utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över formerna för privata företags möjligheter att sälja akademisk utbildning. kunde studenter köpa akademiska (poänggivande) kurser av privata företag/organisationer. Men som ett led i att genomdriva tesen att all akademisk utbildning skall vara kostnadsfri togs denna möjlighet bort. Den verksamhet som dessa utbildningsföretag bedrev var mycket uppskattad. Det stora utbudet av kurser gav de studenter som ville skynda på sin utbildning och/eller hinna ikapp studier som de tidigare misslyckats med möjligheter att göra så på ett kostnadseffektivt vis. Det som studenten förlorar på kursavgiften vinner denne på den kortare kurstiden och därmed de lägre levnadskostnaderna. Den akademiska kvaliteten garanterades av att det var lärare från närliggande universitet som stod för examinationen. Utbildningsföretagen fungerade också som ett effektivt komplement till universiteten och högskolorna, genom att de tillgodosåg en stor del av den efterfrågan på populära kurser som lärosätena inte själva hade resurser att tillgodose. När möjligheten att på detta vis köpa akademiska kurser eliminerats, ökade trycket på universiteten. Detta gäller framförallt populära kurser på grundnivå. Men eftersom sådana kurser är nödvändiga för att läsa vidare inom ämnet, har en besvärande flaskhals skapats, vilket drivit upp betygskraven till orimliga nivåer. Följden av detta är att studenterna istället tvingas läsa upp sina betyg på komvux. Det tar tid och kostar därmed pengar. Möjlighet att köpa akademiska kurser med tydlig kvalitetskontroll har många fördelar. Den är kostnadseffektiv och den minskar trycket på universiteten genom att antalet sökande till de populära grundkurserna minskas, vilket ger universiteten bättre möjlighet att lägga resurser på de mera akademiska krävande fördjupningskurserna. Privatfinansierad utbildning i privat regi bidrar också till att vitalisera hela utbildningssystemet. Välbehövligt, ty även i akademiska miljöer tenderar gamla strukturer att bita sig fast, vilket gör det svårt för nya pedagogiska metoder och nya forskningsområden att utvecklas. Sist men inte minst, privatfinansierad högre utbildning gör det också möjlighet för privata aktörer att etablera sig på en marknad som är stadd i snabb expansion och som innehåller en stor potential. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör regeringen se över formerna för hur privata företag skall kunna sälja poänggivande akademiska kurser.
mot · GW02Ub551 · 2008-10-06 00:00:00 — En svensk universitetsutbildning för kiropraktorer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en universitetsanknuten kiropraktorutbildning bör etableras i . Regeringen har genomfört omfattande satsningar på förbättrad rehabilitering för långtidssjuka, vilket är berömvärt. Självklart är det inte lämpligt att utse någon åkomma som ska prioriteras särskilt, däremot kan man identifiera viktiga områden som behöver stärkas. Ett sådant område är kiropraktiken som spelar en stor roll i svensk sjukvård och rehabilitering av patienter. Trots att kiropraktorernas kompetens är efterfrågad och trots att de har en viktig funktion att fylla så saknas ännu en universitetsutbildning till kiropraktor i . Detta är något som efterfrågas av dem som är verksamma inom professionen, både för att säkra kvaliteten och skapa underlag för vetenskaplig forskning. Universitetsanknutna kiropraktorutbildningar finns i exempelvis , och , och planer finns för att starta sådana även i , och . Mot denna bakgrund bör staten se över förutsättningen att möjliggöra att en sådan utbildning kan bli verklighet även i .
mot · GW02Ub552 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antalet platser på läkarutbildningen i bör utökas. Antalet sökande till läkarutbildningarna är i genomsnitt cirka 5000 , men inte ens en tiondel av dessa antas till utbildningen, och antagning sker trots krav på toppbetyg oftast genom lottning. Vi kan bara konstatera att många av landets allra bästa studenter ser en framtid i läkaryrket men bereds inte möjlighet att fullfölja sina ambitioner. har de flesta svenska sjukhus kronisk läkarbrist och tvingas värva läkare utifrån eller bjuda över varandra i jakten på de läkare som finns. väntar dessutom många pensionsavgångar och läkarbristen riskerar att öka, trots att antalet platser har ökats. Det krävs helt enkelt mer. Vidare har flera landsting i sin fullt förståeliga kostnads- och personaljakt vänt sig utomlands, där de upprättat rekryteringscentrum och utbildningar i svenska. Inte nog med att rekrytering av utländska läkare är dyrare än inhemskt utbildade, vi riskerar också att komma i en resurskonflikt med östeuropeiska länder som exempelvis . Dessa länder åderlåts på sina bästa studenter och uppskattningar gör gällande att av deras nyexaminerade läkare söker sig utomlands, i fall har 400 anställts i enbart genom läns verksamhet i landet. Mot bakgrund av detta bör väsentligt utöka antalet platser vid landets läkarutbildningar.
mot · GW02Ub555 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det stora behovet av fler utbildade teckenspråkslärare. Döva har rätt att få samhällsinformation och sin skolgång på sitt första språk som är teckenspråk. Språket blev då i erkänt som dövas första språk. Det är många som vill lära sig teckenspråk för att kunna använda det på ett funktionellt sätt med döva, antingen det gäller i arbetslivet eller i mer privata sammanhang. är det möjligt för hörande elever att lära sig teckenspråk som C-språk eller individuellt val på gymnasiet. togs det även ett beslut i att det skall erbjudas som B- eller C-språk på . Detta har blivit mycket populärt bland hörande elever och antalet elever som utnyttjar möjligheten ökar kraftigt. Ett stort problem i är bristen på, eller snarare avsaknaden av, en adekvat teckenspråkslärarutbildning. Det finns ett stort behov av en lärarutbildning där behörighet ges för att undervisa i ämnet teckenspråk på grundskola och gymnasieskola. Det finns ett skriande behov av att få i gång fortbildningar för de teckenspråkslärare som finns ute i skolorna. Enligt en grov beräkning arbetar ca 250 outbildade teckenspråkslärare i landet. Detta är otillfredsställande och ett problem som bör åtgärdas så att kvaliteten kan höjas i denna yrkesgrupp. har förvisso bidragit till vissa satsningar för teckenspråkslärare, bl.a. 20-poängsutbildning i teckenspråk vid i . Det är bra satsningar, men det kommer att behövas ännu fler. Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket att spridas i samhället, vilket kommer att innebära mer jämlikhet för döva i . Det talas ofta om tillgänglighet för funktionshindrade. Dövas möjligheter härvidlag är dock inte så stora eftersom det inte finns tillräckligt med tolkar. saknas det många teckenspråkstolkar. Döva elever kan inte få undervisning i skolan på sitt första språk när det saknas lärare som behärskar teckenspråk. Teckenspråket är som tidigare nämnts erkänt som dövas första språk och det är även erkänt som ett språk bland andra som kan läsas i grundskola och gymnasium. Det innebär att staten bör ha hela ansvaret för utbildningen av de lärare som skall undervisa i detta språk. Därför bör staten vidta åtgärder för att öka antalet utbildade teckenspråkslärare. Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av de många outbildade teckenspråkslärare som undervisar hörande elever i teckenspråk. Här krävs krafttag för att tillgängligheten i samhället för döva skall förbättras.
mot · GW02Ub556 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ANT-kunskap i den svenska skolan. Svenska skolelevers konsumtion av alkohol, narkotika och tobak är tillbaka oroväckande hög. En bidragande orsak kan vara den bristfälliga utbildning som lärarkåren får i (alkohol, narkotika och tobak) under lärarutbildningen och den numera närmast uteblivna fortbildningen, som tidigare höll god kvalitet när länsskolnämndernas ANT-konsulter kunde påverka lärarnas fortbildning. För att ge ungdomar argument och skapa medvetenhet om riskerna med såväl alkohol som tobak och narkotika krävs faktakunskaper som är sakliga och trovärdiga. Dessa kunskaper är viktiga i sig men också en bra grund för mer attitydpåverkande insatser. När det gäller att öka kunskaperna och påverka attityderna är skolan en av de absolut viktigaste resurserna. För att genomföra en bra ANT-undervisning är det därför viktigt att lärare erbjuds fortbildning så att de lättare kan klargöra inför sig själva vad de vill med sin droginformation och hur deras egna attityder påverkar undervisningen. Det är en angelägen uppgift att intensifiera drogundervisningen och att göra ungdomarna medvetna om riskerna med ett omfattande berusningsdrickande och experimenterande med narkotika. Undersökningar genomförda av CAN () bland elever i årskurs 9 visar att tonåringarna känner stort missnöje med den information de fått om . Under har detta missförhållande påtalats i genom olika motioner och på andra vägar. har dock konstaterat att den haft föga möjlighet att direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegerats till utbildningsenheterna. Det har numera fastslagits att statsbidraget till den högre utbildningen skall relateras till den utvärdering som de studerande gör i anslutning till kurserna och myndigheternas granskning av måluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulle kunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningen totalt lyckats. Det finns numera utomordentligt bra material och moderna metoder för att få till stånd en kvalitativt god undervisning om . Inom har det utbildats goda pedagoger, och olika ANT-projekt inom ramen för projektbidrag har ökat antalet informatörer. Det är positivt med unga informatörer som står för en livsstil utan droger och som kan påverka elevernas attityder. Därför torde det finnas goda förutsättningar för att en kvalitativt god utbildning och information kan sättas in med omedelbar verkan. Det är ansvar att ge en tydlig signal om att ANT-undervisningen inte får försummas i skola- och högskoleutbildningar. Detta gäller också för läkar-, socionom- och vårdhögskoleutbildningarna. ANT-problematiken och bristen på bra ANT-undervisning på landets skolor är alarmerande. Det brådskar inte enbart med bättre utbildning av lärare och annan personal, utan också med akuta insatser. Snabbt framtagande av handlingsplaner och verkställande av dem krävs.
mot · GW02Ub557 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens nedskärningar på . I budgetpropositionen skär regeringen ner på bl.a. för att låta en del av detta finansiera platser på andra lärosäten. Att regeringen på detta sätt riktar udden mot är olyckligt. Högskolan är en viktig regional kunskaps- och tillväxtmotor. Regionen präglas starkt av industriproduktion men befolkningen har generellt sett en lägre utbildningsnivå. har varit emot utbyggnaden av de regionala högskolor dit hör och det är måhända därför som man väljer att skära ner i . Vår uppfattning är emellertid att bör få bättre möjligheter att klara sitt uppdrag så att fler kan få utbildning, näringslivet stärkas och regionen utvecklas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GW02Ub560 · 2008-10-01 00:00:00 — Utveckling av animationen i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingen av animationen i . startade animationsutbildning i och blev därmed första animationsutbildning på högskolenivå. finns inte kvar som part men animationen i har utvecklats på ett positivt sätt. 2009 kommer den fjärde filmfestivalen för animerad film att hållas och under de dagarna visas cirka 180 filmer. Det har även bildats en nationell förening , Animation Vision Art med bland annat , för att lyfta upp animationen på nationell nivå och bredda animationsbegreppet. animation deltar i arbetet med . Animationen har blivit en viktig näring, men det saknas en fullvärdig utbildning. animation planerar bland annat en treårig satsning på en studio för att utveckla produktionen av film. animation anordnar även korta veckokurser tillsammans med men det är ingen fullvärdig utbildning. En klassisk animationsutbildning på högskolenivå med starka inslag av entreprenörskap bör utvecklas. Men också en mastersutbildning där spetskompetens inom den konstnärliga delen av animationen kan utvecklas. Detta bör ske i samverkan med och . Området har goda utvecklingsmöjligheter inom näring och produktion, och det är viktigt att vi med högre utbildning även stimulerar produktionen genom att ett nationellt utvecklingscentrum för animation förläggs till . i (s)