mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Vårdgarantin bör inte snävt tolkas som att det är möjligt med maximal väntetid mellan varje beslut om åtgärd eller undersökning. Målet bör vara att den totala väntetiden för patienten ska hålla sig inom garantins ramar. Vi föreslår att väntetiden för undersökning, till exempel röntgen, ska räknas in i garantitiden för patienten. Vi vill också utveckla modeller för att se till att varje patient får besked om nästa åtgärd direkt utan onödiga väntetider. Vi föreslår att staten bidrar med till landstingen och regionerna för att skärpa vårdgarantin 2010 och 2011. Bonus för kortare köer. Vi föreslår att staten investerar 2009 och därefter 2010 och 2011 för att skapa incitament för landstingen att korta köerna i sjukvården. Bonusen ska fördelas ut till landstingen utifrån både de absoluta kötiderna där de landsting som har kortast kötider får störst bonus och utifrån förbättringen i kötid så att de landsting som går ifrån långa kötider till kortare kötider också får del av resurserna. Åtgärder mot läkarbrist. I många landsting och regioner är det brist på allmänläkare inom primärvården. Det gör det svårt att erbjuda den goda tillgänglighet till den nära vården som varje invånare har rätt att förvänta sig. föreslog vi fler platser i läkarutbildningen. har även regeringen insett behovet och föreslår 330 nya läkarplatser. Vi ställer upp på denna satsning men inte som regeringen på bekostnad av andra angelägna utbildningsinsatser. Vi föreslår dessutom att staten bidrar med för att de landsting och regioner som har störst problem med läkarbrist ska kunna utarbeta särskilda åtgärdsprogram för rekrytering av allmänläkare 2010 och 2011. 8.2Investera en miljard i högre kvalitet Internationella undersökningar visar att svensk sjukvård överlag håller en hög kvalitet. Dessutom är den unik i sin jämlikhet. Trots detta finns allvarliga brister i vårdens utbud och kvalitet. Dessa visar sig exempelvis när man jämför vården mellan olika delar av landet. Vi vill att alla ska få en högkvalitativ hälso- och sjukvård oavsett var man bor i landet, eller om man går till en privat eller offentlig vårdgivare. Ingen skör och sjuk människa ska riskera att lämnas i sticket eller få otillräcklig omvårdnad. För att höja kvaliteten i sjukvården krävs dock resurser. Därför satsar vi 2009 och därefter 2010 och 2011 för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården. Resurserna går främst till att anställa mer personal i sjukvården. Vi ser stora behov inom till exempel äldresjukvården. Många sköra äldre skickas direkt hem från vårdavdelningar trots att de skulle behöva för rehabilitering och återhämtning. Felmedicinering av äldre är ett mycket allvarligt och omfattande problem som orsakar onödigt lidande. Många svårt sjuka patienter skickas runt mellan olika boenden och vårdenheter. Det behövs fler geriatriska vårdplatser och en upprustning av hemsjukvården för att klara de stora vårdbehov som finns. Vi ser också stora behov inom vården och omsorgen av psykiskt sjuka. Det är stor risk att regeringens kortsiktiga projektpengar till psykiatrin endast blir just kortsiktiga projekt och inte den nödvändiga nivåhöjning som krävs. Alla som drabbas av psykisk sjukdom ska ha samma rätt och möjlighet till vård som den som drabbas av en kroppslig sjukdom. Därför krävs en långsiktig investering i vården och omsorgen om psykisk sjuka, även . 2000 fler kvalificerade vårdanställda. För att förbättra kvaliteten i vården krävs mer personal. Vi vill rikta 2009 till 2011 för att landstingen och kommunerna ska kunna anställa fler i sjukvården. Investeringen räcker till att anställa drygt 2000 fler kvalificerade anställda i hälso- och sjukvården. Vi ser till exempel stora behov av mer personal i äldresjukvården och inom vården av de psykiskt sjuka. Nationell kvalitetssäkring av vårdgivare. finns det goda möjligheter för patienter att välja vårdgivare. Det är bra men det ställer krav på ett system som säkerställer att alla vårdgivare håller en hög klass. Ingen ska riskera att göra ett dåligt val. Vi vill därför införa en nationell kvalitetssäkring av alla offentligt finansierade vårdgivare. För att få certifiering ska varje vårdgivare kunna visa att vården har hög kvalitet och är evidensbaserad, håller god tillgänglighet och uppfyller krav på patientsäkerhet. Dessutom ska personalens meddelarfrihet och kompetensutveckling säkerställas och kollektivavtal gälla. Vi föreslår att satsas för att i dialog med landstingen påbörja arbetet med ett nationellt kvalitetssäkringssystem. Nationella riktlinjer och öppna jämförelser. För att förbättra patientsäkerheten föreslår vi att alla landsting och regioner ska vara skyldiga att följa de nationella riktlinjerna i hälso- och sjukvården. Vi vill också att det ska utvecklas nya nationella riktlinjer på de områden där det saknas och där vi vet att vårdkvaliteten inte är tillräckligt hög i hela landet. Vi vill också förbättra de nationella kvalitetsregistren och de öppna jämförelserna så att det blir lättare att följa upp kvaliteten i hälso- och sjukvården i landet. Alla vårdgivare ska tvingas rapportera in sin verksamhet till registren. Vi satsar totalt på nationella riktlinjer och öppna jämförelserna mellan landstingen. 9Investera i stärkt konkurrenskraft Småföretagen har svikits av den moderatstyrda regeringen. För att förbättra villkoren för småföretagen och skapa fler jobb föreslår vi ett brett entreprenörsprogram. Arbetsgivaravgiften sänks för de minsta företagen med sammanlagt . Vi inför en trygghetsgaranti som underlättar övergången mellan anställning och företagande. satsas på ett småföretagarstipendium. Ett särskilt innovationslån för uppfinnare införs. Småföretag ska få tillgång till kostnadsfri exportrådgivning. En trygghetsgaranti för företagare Dagens trygghetsförsäkringar ger inte den trygghet som företagare borde kunna förvänta sig. Vi vill underlätta övergången från anställning till företagande genom att nyblivna entreprenörer ska få ta med sig mer trygghet från den föregående anställningen. Vi vill också förbättra tryggheten genom att nyföretagare ska kunna välja att tillgodoräkna sig inkomsttryggheten från en tidigare anställning. Förbättringen genomförs praktiskt genom att nyföretagaren kan välja att beräkna sin ersättning enligt den modell som gällde när han eller hon var anställd. Denna reform bör införas och permanentas om reformen faller väl ut. Även andra förbättringar av trygghetsförsäkringarna behöver genomföras för att underlätta övergången mellan anställning och företagande. Det är olyckligt att regeringen har försenat detta genom sin oskickliga hantering av översynen av trygghetssystemen för företagare. 100 miljoner till ett nytt småföretagarstipendium Många människor bär på kreativa visioner som de skulle kunna omsätta i nya affärsidéer i nya företag. Men steget att lämna en anställning för att starta ett företag är långt. Vi vill avsätta till ett småföretagarstipendium, som prövas utifrån affärsidén och söks från . Stipendiet ska också kunna omfatta goda affärsidéer från personer som inte är jobbsökande. One-stop-tillståndsportal gör det enklare att starta företag Det ska bli ännu enklare att driva företag i . Satsningen på digital samordning av myndigheter gentemot företagare måste förstärkas. Många verksamheter kräver tillstånd från myndigheterna. Fler av dessa tillståndsansökningar ska kunna hanteras elektroniskt på en gemensam hemsida. Vi vill inrätta en tillståndsportal där företagare på ett och samma ställe ska kunna ta del av vilka tillstånd som krävs för deras verksamhet, samt ansöka om dessa. 40 miljoner till ett särskilt innovationslån för uppfinnare Vi vill införa ett innovationslån med förenklad ansökningsprocess och sänkta medfinansieringskrav. Det nya småföretagarlånet ska avse lån med högre risk, administreras av och riktas mot innovativa småföretagare och uppfinnare i marknadskompletterande syfte. Innovationslånet ska nå utanför den akademiska världen och ta vara på de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Företagande ska vara ett naturligt alternativ till anställning. Fler barn och ungdomar bör möta undervisning i företagande tidigare och lärarna behöver få ökad kunskap om företagande. Företagande bör därför bli en naturlig del av gymnasieutbildningen. Detta är särskilt viktigt på yrkesprogrammen. Lärare ska därför få vidareutbildning om företagande och entreprenörskap. Vi vill också stimulera universitet och högskolor att erbjuda introduktionskurser i företagande. Samma villkor för kvinnliga företagare För att ta tillvara den potential till nya och växande företag som finns bland kvinnor krävs ett brett arbete för att garantera att alla behandlas lika och erbjuds likvärdigt stöd i samband med till exempel start av företag eller expansion. Detta måste genomsyra alla berörda myndigheters arbete och kvinnor måste i större utsträckning inkluderas i de allmänna satsningarna för att en tydlig förbättring ska kunna åstadkommas. Detta måste också tydligt framgå i regeringens instruktioner till berörda statliga myndigheter. För att inte heller banker och kreditinstitut ska agera på ett sätt som diskriminerar kvinnligt företagande ser vi gärna att DO tar initiativ till att genomlysa de privata finansiärerna ur ett jämställdhetsperspektiv. Billigare att anställa för små företag Regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för de minsta företagen. Vi vill i stället göra det billigare att anställa för de minsta företagen. Vi vill genomföra en sammanlagd sänkning på för de mindre företagen. Genom denna sänkning av arbetsgivaravgiften vill vi göra det billigare för småföretagen att anställa. För ett litet företag med ett par tre anställda betyder vårt förslag en sänkt arbetsgivaravgift med sammanlagt upp tillcirka 25 000kronor. Guldkort ska göra det enklare att driva företag Det ska vara lätt att göra rätt. Myndigheters arbete med regelförbättring måste intensifieras. Regelförenklingsarbetet måste genomsyra hela processen från idé till färdigt förslag för att åstadkomma varaktiga och konkreta förbättringar i företagens vardag. För mindre företag kan bokföringen på detta sätt förenklas avsevärt. hanteras många betalningar via webben, och många företag skickar digitala fakturor. Steget till att banker och andra företag erbjuder full service till företagare inklusive att upprätta löpande bokföring med ledning av fakturor till ett företags konto och betalningar från detta är inte långt. För att ytterligare förenkla för företagare vill vi införa ett guldkort för företagare där verifikat och bokföring helt digitaliseras och det blir lättare att leja bort denna administration. Förenkling för sund konkurrens och fler vita jobb Vi vill ge ökade möjligheter att motverka fusk. Kravet på personalliggare i restauranger och hos frisörer gav på bara 4000 nya vita jobb. Vi vill därför utöka bruket av personalliggare till fler branscher. Stopp för annons- och fakturaskojare innebär stora problem för små företag. Småföretagare har svårt att få stöd när de drabbas av annons- och fakturaskojare. Vi vill erbjuda mindre företag stöd och rådgivning när de utsätts för oseriösa företag. ska ges större möjligheter att stryka missvisande uppgifter ur sitt register. 20 miljoner för bättre service till småföretagare i hela landet Bensinmackarna och mataffärerna blir allt färre. Avstånden till närmaste butik eller serviceställe ökar. Och med dem försvinner också nödvändig serviceinfrastruktur för företagen på orten. Mackdöden är ett hot mot landsbygden och mot småföretagarna. Därför vill vi öka stödet till kommersiell och offentlig service i särskilt utsatta områden. Till detta avsätter vi . Socialt företagande och kooperativ Vi socialdemokrater menar att samverkan och gemenskap är viktigt för att utveckla svenskt företagande. Delar av det sociala företagandet kan också med visst stöd från samhället vara en möjlighet för människor som står långt från arbetslivet att få en ny chans. Vi vill måna om mångfalden i företagandet och därför främja kooperativa företag och andra verksamheter inom den sociala ekonomin. Det ska vara lättare att starta och driva företag, oavsett om det görs i form av ett aktiebolag eller som ett kooperativt företag. Vi vill därför stärka rådgivningen kring och kunskapen om möjligheterna till socialt företagande. Socialt företagande ska vara ett alternativ bland andra i de företagsfrämjande åtgärder som staten genomför. 60 miljoner mer till exportstöd riktat till småföretag. är ett litet exportberoende land. De små och medelstora företagen svarar redan för en tredjedel av all export. Men potentialen är ännu större. Det finns stora möjligheter till ytterligare export av svenska varor och tjänster, inte minst i nya branscher och bland små och medelstora företag. Vi vill genomföra en bred exportsatsning på bl.a. fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län att småföretag ska få tillgång till kostnadsfri exportrådgivning en riktad satsning till utbildning av exportsäljare för småföretagens behov. 15 miljoner för att stärka underleverantörernas export Underleverantörerna spelar en avgörande roll för konkurrenskraften i svenska industrikluster. De är ofta småföretag med mycket konkurrenskraftiga produkter. Men de är också starkt beroende av sina större samarbetspartner. Exporterande underleverantörer ger fler jobb, större möjligheter till egen utveckling och minskad sårbarhet. Vi vill därför stärka de svenska leverantörernas ställning genom en satsning på investerings- och exportfrämjandet med en tydlig profil på de mindre företagen. 15 miljoner till miljöteknikexport De allra flesta miljöteknikföretagen är små företag. Det finns en stor potential för ökad svensk miljöteknikexport inom många tillväxtmarknader. Vi vill att staten, i samarbete med företagen inom miljötekniksektorn, ska främja svensk miljöteknikexport. 100 miljoner för stöd till forskning och utveckling i småföretag För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi öka anslaget till Forska och väx med . Av denna utökade satsning ska huvuddelen riktas till småföretag inom den högproduktiva tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. Investering i produkter och design i småföretag Utvecklingen av ny form eller en ny teknisk tillämpning liknar i hög grad ett forskningsprojekt. Det är förenat med stor osäkerhet att utveckla en ny design. Slutresultatet är okänt i början av utvecklingsprocessen även om det finns en uppfattning om vilket slags problem som ska lösas. Vi vill komplettera Forska och väx med programmet Designa och väx, ett nytt program för att stärka småföretagens produktutveckling och design. Småföretagens kompetensförsörjning måste förbättras Ett av de främsta hindren för expansion och nyanställningar är bristen på kompetens. har regeringen kraftigt skurit ned på såväl komvux som den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, vilket ytterligare försvårar företagens rekrytering. För att avhjälpa bristen på utbildad arbetskraft vill vi därför att företagen få ett ökat inflytande över vilka utbildningar som ska köpas upp. Vi vill också bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen, investera i fler platser på högskolan och öka resurserna till komvux. Svensk industri sätts under hård press när många av de viktigaste exportmarknaderna nu viker kraftigt. Närmare 10000 människor har varslats . Det är mer än dubbelt så många som . Det är tydligt att svensk industri nu på allvar drabbats av den internationella lågkonjunkturen. Trots det står regeringen handfallen. Inga nya initiativ har tagits. Samarbetet med viktiga svenska industribranscher har förtvinat. är ett litet land, beroende av sin industriexport för att upprätthålla välfärden. är konkurrensen hård och det krävs kontinuerliga investeringar i forskning, utveckling och utbildning av arbetskraften för att kunna fortsätta ligga i framkant i konkurrensen. Vi har lyckats väl med detta under den gångna högkonjunkturen men krävs en kraftig omställning i företagen och politiken. kan aldrig konkurrera genom sänkta löner eller försämrade arbetsvillkor. Det andra gör billigare måste vi göra det bättre. krävs därför omfattande investeringar i att stärka svensk industris konkurrenskraft. Utöver betydande infrastruktursatsningar och sänkt bolagsskatt vill vi stärka industrin genom en rad aktiva industripolitiska insatser. Bland annat vill vi stärka exportstödet till nya och växande marknader. Tillgången till rätt kompetens ska förbättras genom mer anpassade utbildningar. Tillsammans med industrin vill vi utforma gemensamma forskningssatsningar. En särskild satsning på att förnya den svenska bilparken görs genom utökade för bilskrotning. Gemensamt för våra industripolitiska åtgärder är att effektivitet och relevans ska uppnås genom att de utformas i samråd med företagen. 9.2.1Samverkan för ett konkurrenskraftigare har ett antal starka koncentrationer av kunskap och företag, eller kluster. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom branscherna som i samarbete med högskolor. Den tidigare socialdemokratiska regeringens initiativ till strategiprogram och branschspecifika forskningssatsningar var viktigt för att vässa deras konkurrenskraft. Strategiprogrammen togs fram tillsammans med branscherna och fick därför hög relevans för företagen. Samarbetet mellan stat, näringsliv och akademi stärktes och programmen har visat sig mycket framgångsrika och populära. Tyvärr har den moderatstyrda regeringen inte velat ge strategiprogrammen någon fortsättning. I stället har de lagts på is och dialogen med svenska nyckelbranscher har i stort sett upphört. Den moderatstyrda regeringen har varit påfallande passiv när det gäller samarbetet med näringslivet inte minst i forskningsfrågorna. Detta måste nu brytas. Vi tillför mer än regeringen i nya och fördjupade strategiprogram. De små och medelstora företagen svarar redan för en tredjedel av all export och potentialen är fortsatt stor. Vi vill ge fler svenska företag möjlighet att växa ut i världen. Vi vill satsa på exportmässor tillsammans med svenskt näringsliv för att sälja svenska tjänster och varor i växande ekonomier i och . Exportstödet till både industri och småföretag ska byggas ut. Underleverantörerna spelar en avgörande roll för konkurrenskraften i svenska industrikluster. De är ofta småföretag med mycket konkurrenskraftiga produkter. Men de är också starkt beroende av sina större samarbetspartner. Vi vill stärka de svenska leverantörernas ställning genom en satsning på investerings- och exportfrämjandet i samråd med branscherna. Export- och investeringsfrämjandet och representation utomlands är grundläggande delar i en klok politik för att ge svenska företag förutsättningar att växa. Regeringen saknar dock en strategi för att stärka svenska handelsrelationer med viktiga marknader. I stället saknar representation i en stor del av de länder som har högst tillväxt. avgörs ofta viktiga kontrakt på regeringsnivå. Då andra länder ser möjligheterna och etablerar sig i dessa länder går svenska företag i stället miste om goda affärsmöjligheter. Vi vill ta fram en handelspolitisk strategi för att samordna samtliga statens handelsfrämjande åtgärder. Strategin ska tas fram i samråd med näringslivet. Vi vill investera ytterligare till exportfrämjandet med tydlig profil mot rådgivningen nära företagen. Vi vill investera ytterligare i att locka utländska investeringar till genom att stärka ISA:s närvaro ute i världen. Vi vill tillföra för att stärka underleverantörernas export. Vi vill att svenska beskickningar ska bli bättre på affärsfrämjande. UD:s näringspolitiska uppdrag måste bli tydligare. Vi vill stärka samordningen mellan de organisationer som arbetar med handelsfrämjande och innovationer, till exempel , , och svenska beskickningar. 9.2.3Skräddarsydda utbildningar för industrin Lågkonjunkturen kommer att slå hårt mot många industriföretag. Enligt råder det, trots konjunkturnedgången, fortfarande brist på välutbildad arbetskraft inom en rad yrken.Vi vill rikta en del av de utökade platserna i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen till industrin; både för att se till att de företag inom industrisektorn som har behov av arbetskraft kan finna rätt utbildad arbetskraft och för att de människor som varslas från industrin ska få möjlighet till omskolning eller vidareutbildning. Avgörande är att utbildningar prioriteras och utformas i dialog med industrin. Regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att ta kontakt med de företag som varslar för att identifiera behov av och därefter snabbt upphandla kompletterande arbetsmarknadsutbildning för att se till att inte går miste om den kompetens som har byggts upp på dessa företag. Arbetsförmedlingen ska ta ett särskilt ansvar för dem som står utanför industrins omställningsavtal, till exempel visstidsanställda och bemanningspersonal. Arbetsförmedlingen ska också samordna sina insatser bättre med dem som sker inom ramen för omställningsavtalen. 9.2.4Gemensamma forskningsinvesteringar med näringslivet Vi socialdemokrater har presenterat ett brett investeringsprogram inom fordonsforskningen som vi vill genomföra tillsammans med industrin. vill vi gå vidare och vill tillsammans med andra centrala delar av svenskt näringsliv utforma nya forskningsprogram för ökad konkurrenskraft. Vi erbjuder totalt till forskningsprogrammen under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Men vi ställer också tydliga krav: Investeringarna ska främja forskning som håller internationell världsklass, grundforskning såväl som tillämpad forskning. Investeringarna ska ha en tydlig profil mot kommersialisering och innovationer, och småföretagens möjligheter att använda forskningsresultaten ska särskilt uppmärksammas. Investeringarna ska främja erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan näringsliv och akademi, exempelvis genom gemensamma doktorandprogram. Totalt vill vi investera till i det nya forskningsprogrammet för näringslivet Konkurrenskraft . De regionala högskolorna är värdefulla tillväxthubbar med nära och framgångsrika samarbeten med det regionala näringslivet. Vi vill fortsätta stärka de regionala högskolornas specialisering och samarbete. har sällan resurser att sätta in för att ta del av den senaste forskningen och utnyttja ny kunskap. Industriforskningsinstituten är därför en viktig länk för att stärka högskolans koppling till de mindre företagen. Rörligheten mellan företag, institut och högskola måste stimuleras genom ökad betoning av näringslivserfarenhet vid tillsättning av tjänster inom högskolan. FoU-baserat nyföretagande och utveckling av innovativa små och medelstora företag spelar en viktig roll för näringslivets förnyelse, utvecklingskraft och framtida konkurrenskraft. har enskilda entreprenörer och mindre företag ofta begränsade möjligheter att mobilisera nödvändiga resurser för investeringar i tidiga skeden av innovationsprocesser. Den höga tekniska risken och den stora kommersiella osäkerheten kring forskningsresultat innebär att man inte kan förlita sig på att privat riskkapital tar hand om finansieringsbehovet. I de allt mer slimmade produktionslinjerna saknas utrymme att utveckla de goda idéer som inte har direkt med kärnverksamheten att göra. Därmed går vi miste om en stor innovationspotential som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Vi vill möjliggöra avknoppningar och nya företag genom ett nytt innovationslån. Den offentliga sektorns kompetens att göra upphandlingarna innovationsdrivande måste stärkas genom forskning, resultatuppföljning och utbildning. Offentlig upphandling måste bli strategiskt innovationsorienterad.