mot · GW02Ub526 · 2008-10-05 00:00:00 — En grundskola med kvalitet och mångfald Grön utbildningspolitik är politik där eleven står i centrum. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. För att möjliggöra detta föreslår de gröna en rad förändringar. I denna motion presenterar vi delar av vår politik för . Vi lägger här framför allt fram förslag som gäller ökad kvalitet och måluppfyllelse, pedagogisk mångfald, elevers rättigheter, hälsa och miljö, jämställdhet och allas lika rätt. 5Ökad kvalitet och måluppfyllelse8 5.1.2Ge obehöriga lärare möjlighet att bli behöriga9 5.1.3Fler behöriga modersmålslärare och tvåspråkiga lärare9 5.2Kvalitetspott för pedagogisk utveckling10 5.3Omdömen i stället för betyg10 5.3.1Problem med dagens betygssystem10 5.4.2Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål13 5.4.4Kartläggning av nyanlända barns kunskaper14 6Pedagogisk mångfald och frihet15 6.1Reformer för pedagogisk mångfald15 6.1.4Egna ämnen inom ramen för skolans val16 6.1.5Undantag från skyldighet att sätta betyg17 6.1.6Undantag från nationella prov17 6.1.8Nätverk för goda exempel18 6.2.1Möjligheten att fritt välja skola18 6.2.2En ny överklagandemöjlighet ska införas för friskolor19 6.3Stärkta sanktionsmöjligheter för staten19 6.3.1Möjlighet att stänga skolor med allvarliga problem20 6.3.2Inför en vitesmöjlighet för Skolverket20 6.3.3Stoppa undervisningen under rättslig prövning av friskolor21 7Stärkta rättigheter för eleverna21 7.1Elever ska ha rätt att överklaga åtgärdsprogram21 7.2Elever ska ha rätt att få betyg omprövade22 7.3Elevers inflytande på skolan23 8En skola för alla23 8.1.2Höjd kvalitet på sex- och samlevnadsundervisningen24 8.2.1Ny satsning på genuspedagoger25 8.2.2Bättre studieresultat för pojkar26 8.2.3Rekrytera män till lärarutbildningarna26 9.2En miljö- och klimatsmart skola30 9.2.1Tillgång till kunskap och information för lärare och elever31 9.2.2Hållbar utveckling i kursplanerna31 9.2.3Hållbar skola i praktiken32 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ersättningsgraden vid deltagande i det s.k. Lärarlyftet bör höjas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheten för obehöriga lärare att läsa in behörighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att premiera flerspråkighet vid antagning till lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kvalitetspott för pedagogisk utveckling bör inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens betyg bör ersättas med ett omdömessystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modersmålsundervisningen i större utsträckning bör erbjudas under ordinarie skoltid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en försöksverksamhet med ämnesundervisning i matematik på modersmål bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler tillvalsspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggning av nyanlända barns kunskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nationella timplanen bör avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara möjligt även för kommunala skolor att arbeta efter alternativa läroplaner som godkänts av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara möjligt för såväl kommunala som fristående skolor att arbeta efter alternativa kursplaner som godkänts av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även kommunala skolor ska få ha egna ämnen inom ramen för skolans val. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från skyldigheten att sätta betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från att genomföra nationella prov i årskurs 3 och 5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibel skolstart. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att Myndigheten för skolutvecklings arbete med att sprida goda pedagogiska exempel tas till vara. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att friskolor ska ha möjlighet att överklaga kommunala beslut om bidragsnivå genom förvaltningsbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha rätt att stänga skolor med allvarliga problem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet till vitesföreläggande för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättslig prövning av om en skola bör stängas beslut om tillbakadragande av tillstånd för skolverksamhet prövas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever ska ha möjlighet att få betyg omprövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elever ska ha rätt att överklaga åtgärdsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade förutsättningar för elevers inflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att kontinuerligt undersöka läroböcker utifrån ett antidiskrimineringsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kvaliteten på sex- och samlevnadsundervisningen måste höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om genuspedagoger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning om skillnader mellan flickors och pojkars resultat i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till för att få fler män att söka lärarutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till arbetsplatsförlagd utbildning för elever med funktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om HBT-kompetens i skolan och HBT i kursplanerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler inspektioner av skolornas arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktlinjer för hur man fysiskt utformar en skola som främjar hälsa, inlärning och kreativitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka utomhuspedagogiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kursplanerna i syfte att stärka kunskapen om hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt projekt om trafikmiljön kring skolorna med fokus på säkerhet, hälsa och klimat. Med grön utbildningspolitik är eleven i centrum. Vår människosyn bygger på att alla människor i grunden är kunskapssökande, aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Vi tar tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Alla ska garanteras likvärdig utbildning, men det betyder inte att utbildningen ska vara likformig. Eftersom barn är olika är det snarare så att mångfald är en förutsättning för likvärdighet. Det finns inte bara ett sätt att bedriva undervisning på. Det finns många, och vill därför främja mångfalden inom skolan. Vi vill se en utveckling där man stöder skolornas möjligheter att använda sig av olika typer av pedagogik och att profilera sig på olika sätt. Vi vill att alla ska få plats i skolan, att eleverna ska ges utrymme att utveckla sin egen identitet och att skolan ska fungera inspirerande i denna process. Detta förutsätter en stor pedagogisk frihet för alla skolor i , oavsett huvudman. Det förutsätter också en stark och skarp tillsyn som garanterar likvärdigheten över hela landet. Den moderna skola som behöver måste byggas på vetenskaplig grund. Skolan är ett speciellt politikområde på så vis att alla vuxna har gått i skolan och har därför en relation till den. Men människor är också färgade av sina egna personliga erfarenheter som det är frestande att generalisera utifrån. En så viktig verksamhet som skolan kan inte tillåtas utformas efter enskilda personers upplevelser av skolan utan måste bygga på utbildningsvetenskaplig grund. Vi måste ta till oss forskningsresultat såväl från som från andra länder för att kunna skapa den moderna skola som behövs för att möta framtiden. För att höja kvaliteten i skolan och öka andelen elever som når målen gör rejäla satsningar. Vi föreslår en förbättring av lärarlyftet så att fler lärare får möjlighet att ta del av fortbildningssatsningen. Vi föreslår förbättrade möjligheter för yrkesverksamma lärare som saknar behörighet att läsa in behörighet. Vi skapar också en kvalitetspott för pedagogisk utveckling där skolor ska kunna söka medel för att genomföra nyskapande projekt som syftar till att höja kvaliteten i skolan och skapa bättre förutsättningar för eleverna att nå målen. En bokstav eller en siffra kan aldrig spegla hela verkligheten. Därför dömer också en samlad betygsforskning ut betygen som mätinstrument. Vi presenterar här vårt alternativ som består av skriftliga betygsfria omdömen från första klass och betyg enbart som urvalsinstrument i årskurs 9 samt i gymnasiet. är ett mångkulturellt samhälle, med en enorm språkkompetens hos våra barn och ungdomar med rötter i andra länder. Vi är både dåliga på att ta tillvara denna kompetens och på att använda den för att snabbt lotsa in nyanlända elever i det svenska språket. presenterar i denna motion en rad förslag för att förbättra denna situation, bland annat vill vi starta en försöksverksamhet med matematikundervisning på modersmål. Våra skolmiljöer är ibland under all kritik. Arbetsmiljölagen gäller fullt ut i skolan, men tillämpas inte på ett korrekt sätt. Utvecklingen av skolmiljöerna ligger långt efter andra miljöer. Vi behöver mer av kreativa miljöer, utomhuspedagogik, naturskolor och socialt kreativa miljöer i skolan. Skolan ska bidra till att elever blir aktiva samhällsmedborgare och verksamheten ska präglas av ett demokratiskt förhållningssätt där varje elev ska räknas. Elevernas rättigheter och deras inflytande måste stärkas. Skolan är en del av samhället och därför finns samma strukturer där som i samhället i övrigt. Därför behövs ett aktivt och seriöst arbete för att ge alla elever möjlighet att utvecklas utan att hindras av diskriminerande strukturer. 5Ökad kvalitet och måluppfyllelse Alltför många elever går ut skolan med otillräckliga kunskaper. En fjärdedel av eleverna som gick ut hade inte godkänt i alla ämnen, och andelen som saknade behörighet att söka till gymnasieskolans ordinarie program var den lägsta . För att ändra på denna trend måste vi vara beredda att göra ordentliga satsningar för att höja kvaliteten i skolan. Lärarnas kompetens har en avgörande betydelse för elevernas resultat i skolan. Engagerade och kompetenta lärare hjälper elever att utvecklas både kunskapsmässigt och som människor. Det finns många duktiga lärare runtom i landet som gör ett bra jobb. Om de fick möjlighet till inspirerande och kvalitativ fortbildning skulle de kunna bli ännu bättre och bli ännu mer motiverade. Det finns också lärare som saknar vissa kompetenser som de skulle behöva utveckla för att bli riktigt bra lärare. anser att lärarna måste uppmärksammas mer. Skolledningarna måste ställa höga krav på varje lärare, och lärarna måste få möjligheter att leva upp till dessa krav. Den borgerliga regeringen har gjort en satsning på fortbildning för lärare som de kallar lärarlyftet. Det är en bra satsning som går ut på att lärare som vidareutbildar sig får en ersättning från staten som motsvarar av deras lön, som de studerar. Det har dock visat sig att avhoppen från utbildningarna är ganska stora. En förklaring kan vara att många inte har sådana ekonomiska marginaler att de klarar ett inkomstbortfall på . Många som tar del av utbildningen är ensamstående kvinnor med barn. För att skapa bättre möjligheter för personer som inte har så stora ekonomiska marginaler att ta del av lärarlyftet vill höja ersättningsgraden till 90procent av lönen. För detta avsätter vi i vår budgetmotion. 5.1.2Ge obehöriga lärare möjlighet att bli behöriga Det finns många som undervisar i skolan som saknar formell lärarbehörighet. Många av dessa är duktiga personer som passar bra för läraryrket. tror vi att det kan vara aktuellt att öppna upp fler vägar till läraryrket i kombination med en bättre kvalitetssäkring. anser att det är viktigt att lärare som saknar behörighet ges möjlighet att komplettera sin kunskap genom att läsa in det som de saknar för att bli behöriga lärare. Under förra mandatperioden fanns det en särskild lärarutbildning för obehöriga lärare, , som omfattade 90 poäng (tre terminers heltidsstudier). Den var utformad för yrkesverksamma som hade högskoleutbildning eller arbetslivserfarenhet i sådan omfattning att de behövde högst 90 poäng för att bli behöriga lärare. Utbildningen var mycket framgångsrik. Nuvarande regering valde att göra om utbildningen till en tillfällig satsning som man gav namnet , vidareutbildning av lärare, och kortade ner den till maximalt 60 poäng, vilket motsvarar två terminers heltidsstudier. Eftersom många behöver mer än två terminers studier för att bli behöriga, blev utbildningen relevant för färre. tycker att den förändringen var olycklig. är dessutom en tillfällig satsning som gäller . Däremot finns många lärare kvar i våra skolor som saknar pedagogisk examen. Enligt statistik utgör de obehöriga i och i gymnasieskolan. Trots att regeringen gör stora satsningar på fortbildning för behöriga lärare, tar man bort möjligheten till fortbildning för dem som kanske behöver den mest, de obehöriga lärarna. avsätter i partiets budgetmotion för att återinföra möjligheten för obehöriga lärare att läsa in sin behörighet samt återställa omfattningen till 90 poäng, alltså motsvarande tre terminers heltidsstudier. 5.1.3Fler behöriga modersmålslärare och tvåspråkiga lärare är det brist på utbildade modersmålslärare och vi presenterar nedan en rad förslag som rör förstärkning av modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmål. Detta är reformer som innebär att förskolan och skolan kommer att behöva fler lärare. Fler tvåspråkiga måste söka lärarutbildningen. Vi vill därför att lärosäten och kommuner gör riktade insatser för att öka intresset för lärarutbildningen bland tvåspråkiga. Vi vill också uppmana lärosätena att ta hänsyn till de sökandes språkkunskaper vid antagning till lärarutbildningarna så att flerspråkighet premieras vid antagningen. En högskola får enligt högskoleförordningen bestämma urvalsgrunder för upp till en tredjedel av platserna på en utbildning. Till exempel ska kunskaper som är särskilt värdefulla för den sökta utbildningen och andra för utbildningen sakliga omständigheter kunna ligga till grund för urval. Kunskaper i språk som är vanliga modersmål bland elever i bör rimligen falla inom denna kategori. Många verksamma modersmålslärare saknar formell behörighet och bör uppmuntras att läsa in behörighet. vill förbättra möjligheterna för dessa och andra yrkesverksamma som saknar lärarbehörighet att läsa in det och avsätter medel för det i vår budgetmotion, vilket också beskrivs i avsnitt 5.1.2. i denna motion. Modersmålslärare ska i den mån de så behöver erbjudas fortbildning för att kunna undervisa även andra elever i det aktuella språket. 5.2Kvalitetspott för pedagogisk utveckling För att ge fler elever bättre förutsättningar för att nå kunskapsmålen i skolan vill vi inrätta en kvalitetspott för pedagogisk utveckling och avsätter för detta ändamål 400 miljoner . Skolor ska kunna söka och få medel för att genomföra projekt som syftar till att höja kvaliteten i undervisningen och i förlängningen leda till större måluppfyllelse. Inriktningen ska vara på nyskapande och innovativa pedagogiska projekt och vi ser gärna att man tar avstamp i de behov som dokumenterats i elevernas individuella utvecklingsplaner. Olika typer av satsningar kan komma i fråga, men det ska vara ett tydligt formulerat projekt som är enkelt att utvärdera. Utvärderingarna är viktiga, inte bara för att de fungerar som ett kvitto på investeringen, utan också för att de gör det möjligt att sprida goda exempel. får i uppdrag att administrera projektet och vi anslår i vår budgetmotion för detta ändamål. 5.3Omdömen i stället för betyg 5.3.1Problem med dagens betygssystem anser att betygssystemet bör förändras. Problemet med dagens betygssystem i ligger i att det både gör anspråk på att vara ett system som sköter urvalet till gymnasiet och högskolan, och att ge elever och föräldrar information och feedback om hur eleverna presterar i skolan. Betygsforskaren på högskolan i har i en studie visat att lärarna väger in mycket annat än elevens kunskaper när de ska sätta betyg. Det handlar om elevens sätt att engagera sig i skolarbetet, hur de uppför sig i skolan, om de sköter sina hemuppgifter, hur skolorganisationen ser ut med mera. konstaterade 2007 att betygen inte är likvärdiga. ansåg i en rapport att fullständig likvärdighet inte heller är möjlig med nuvarande betygssystem. Det finns också forskarrapporter från om betygsinflation, som visar att betygen i gymnasiet har blivit högre utan att kunskaperna ökat . Det innebär att de som gick ut riskerar att missgynnas på arbetsmarknaden jämfört med yngre personer. I grunden blir betygsutformningen en fråga om rättssäkerhet för eleverna. Det räcker inte långt med en bokstav på ett papper. Eleverna måste på ett tydligt sätt få veta vad de kan, vad de inte kan och vad de kan bli bättre på. Så fungerar inte dagens betyg. sände sänt en serie program under ? I programmet redovisades svaren på en enkät som gått ut till 123 professorer i utbildningsvetenskap, varav 71svarade. På frågan om betyg tidigare än och i fler steg kommer att leda till att eleverna presterar bättre i skolan svarade en förkrossande majoritet, 72procent, nej medan svarade ja. Det är en svidande kritik mot regeringens politik. Men det bekräftar det som alltid hävdat. Ett nytt omdömessystem måste bygga på kunskaper och forskningsbaserade fakta i stället för populistiskt tyckande. Om kunskap och kvalitet i skolan ska kunna öka måste också kunskap användas som grund för att utveckla skolan. förespråkar ett utvärderingssystem som motiverar eleverna till att lära sig mer. Eleverna ska kunna nå bättre resultat och utvecklas i skolan. Vi vill införa betygsfria skriftliga omdömen som en formaliserad version av utvecklingssamtalen i varje årskurs i . De skriftliga omdömen som eleverna får kommer att vara ganska vida och breda i sin karaktär under de första årskurserna för att allteftersom man kommer högre upp i skolan bli mer konkreta och relaterade till utbildningsmål. Syftet med omdömena är att eleverna ska få utförlig och tydlig information om hur de ligger till och om vad de behöver arbeta mer med. Det är viktigt att omdömena är framåtsyftande. Betyg enligt dagens modell blir enbart kvar som ett urvalsinstrument för fortsatta studier och arbete. I praktiken behöver betygen då enbart ges som slutbetyg i årskurs 9 samt i gymnasiet. Skriftliga betygsfria omdömen kommer att utgöra ett kvalitativt underlag för den lärare som ska sätta slutbetyg. Elever och föräldrar ska inte heller behöva känna sig överraskade över ett slutbetyg, utan kan känna ökad trygghet med den utvärdering som de betygsfria omdömena står för. Det finns många positiva erfarenheter av skriftliga omdömen. I de skolor där detta prövats är elever, lärare och inte minst föräldrar nöjda med utfallet. från vid , en världens mest ansedda betygsforskare, pekar på forskning som visar att skriftliga omdömen höjer elevernas resultat med i genomsnitt och betyg inte alls. behöver ett modernt utvärderingssystem i skolan som motiverar eleverna till bättre resultat. Vi vill därför att betygsfria skriftliga omdömen ska ersätta betygen fram till sista terminen i . förslag om betygsfria skriftliga omdömen får inte på något sätt sammanväxlas med de frivilliga betygsomdömen som regeringen infört från och med . Denna typ av betygsomdömen är i praktiken samma sak som betyg. Det mest allvarliga problem som finns med regeringens betygsomdömen är att det dels inte finns några nationella kriterier eller bedömningsunderlag, dels att lärarna som ska sätta betygsomdömen inte har någon utbildning för detta. I ett alltmer internationaliserat samhälle ökar vikten av goda språkkunskaper. Skolan bör främja elevers intresse för att utveckla sitt språk och för att lära sig fler språk. Det kan man göra på många sätt, till exempel genom att erbjuda fler tillvalspråk att välja mellan, något som vi föreslår nedan. Men det finns fler brister i skolans förhållningssätt till språkutveckling . Det är viktigt att kvaliteten i undervisningen höjs för de elever som har ett annat modersmål än svenska. Modersmålsundervisningen behöver stärkas, dels för att främja flerspråkigheten och dra nytta av den kunskapspotential som finns, dels eftersom förutsättningarna för att eleverna ska lära sig bra svenska förstärks av goda modersmålskunskaper. Det handlar också om att erbjuda ämnesundervisning på modersmål till elever som ännu inte behärskar svenska tillräckligt bra för att tillgodogöra sig ämnesundervisning på svenska språket. Det borde vara självklart att undervisa på ett språk som eleverna förstår. Barn har rätt till goda kunskaper såväl i svenska språket som i sitt modersmål, i de fall då det inte är svenska. Goda kunskaper i modersmålet ger dessutom bättre förutsättningar för att lära sig ett andra språk bra.1 Att skolan erbjuder en bra modersmålsundervisning är således både en fråga om att barn ska ha rätt till sin kultur och att skapa goda förutsättningar för att alla elever ska utveckla goda kunskaper i svenska språket, vilket är ett av skolans viktigaste ämnen. Enligt grundskoleförordningen ska elever som har minst en förälder som har ett annat modersmål än svenska få undervisning i detta språk om eleven har kunskaper i språket och vill ha undervisning. var det av de berättigade barnen i som fick modersmålsundervisning.2 Nästan hälften av de berättigade deltar alltså inte i den undervisning de har rätt till. Det finns många anledningar till att en så hög andel inte deltar i modersmålsundervisningen. En av förklaringarna är att modersmålsundervisningen ofta bedrivs på eftermiddagarna, efter ordinarie skoltid, vilket har lett till att undervisningen fått låg status. Det är också svårt att motivera eleverna att stanna kvar i skolan när deras klasskamrater går hem för dagen.3 anser att modersmålsundervisningen måste prioriteras och i större utsträckning erbjudas under ordinarie skoltid. Det är viktigt att eleven inte känner att de missar för mycket av annan undervisning genom att delta i modersmålsundervisningen. En lösning kan vara att lägga undervisningen vid tillfällen då alla elever får välja vad de vill studera. I grundskoleförordningen finns också en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest .