mot · GV02MJ15 · 2008-04-04 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden 3Skogspolitikens inriktning och mål3 3.1Produktionen i skogen ökar4 3.2Miljömål för skog uppnås inte4 3.3Regeringen minskar medlen till biologisk mångfald5 3.4Skapa en genomtänkt helhet av skogspolitiken6 4.3Avskaffa skogs- och miljöredovisning och inför krav på skogsbruksplan7 4.4Stärk naturvårdshänsynen i skogsvårdslagen8 4.6Gränserna för svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog9 4.7Satsa mer på kalhyggesfritt skogsbruk10 5Biologisk mångfald i skogslandskapet10 5.1Stoppa avverkningen av naturskogar11 5.2Formellt skydd av skogsmark11 5.3Statliga skogsbolags roll för uppfyllandet av miljömål13 5.5Vård och skötsel av natur- och kulturmiljövärden i skogen14 6.2Mål för produktion av skogsråvara och skogen som kolsänka17 7Skogens sociala värden, m.m.18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att propositionen bör återremitteras till regeringen för att i stället lämnas i samband med miljömålspropositionen och då innehålla ett heltäckande förslag som rör miljömålet, produktionsmålet, anpassning till klimatförändringarna och ekonomiska medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förslag till indelning av skogsrelaterade ägoslag är tydligare och att föredra framför förslaget i propositionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda vilken effekt den generella hänsynen vid skogsavverkningar har på biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda förutsättningarna för att ta ut en sanktionsavgift för överträdelser mot bestämmelserna i skogsvårdslagens hänsynsbestämmelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av gränserna för svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog inte bör genomföras då det riskerar att minska arealen skyddad skog och medföra att skog med höga skyddsnaturvärden inom nuvarande gränser omvandlas till produktionsskog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska se över skogsvårdslagen och övriga regelverk för att möjliggöra kalhyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att fortsätta arbeta med utveckling av kalhyggesfritt skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda frågan om statens skyddsvärda skogsmark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de frivilliga avsättningarna ska ha målklass naturvård orörd (NO) eller naturvård skötsel (NS) i enlighet med vad föreslår. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska låta göra en omfattande utvärdering av de ekonomiska, praktiska och ekologiska förutsättningarna för olika brukningsformer som kombinerar biobränsleproduktion med naturvård i olika regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utforma en nationell strategi för bioenergi så att skogens omistliga naturvärden säkras när anspråken på att producera bioenergi ökar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för en nationell bioenergistrategi utarbeta konkreta mål för såväl produktion av skogsråvara som skogen som kolsänka med beaktande av skogens miljömål, som konkretiseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringens utvärdering om intensivodling ska se över om en eventuell intensifiering i produktionsskog bör kompenseras med ökad areal av skyddad skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram en nationell kartläggning av den tätortsnära naturen samt föreslå åtgärder för hur den tätortsnära naturen kan värnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bredda diskussionerna för att uppnå ökad jämställdhet inom branschen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utarbeta ett ägardirektiv till för att främja arbetet med jämställdhet och integration. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att finansiering av utbildningsprojekt för ökad säkerhet genom återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel ska avvisas, eftersom dessa medel ska gå till miljöförbättrande åtgärder. I stället ska projektet finansieras via Landsbygdsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lagstiftning och ett regelverk såväl inom som inom hela EU som stoppar importen av illegalt avverkad skog i syfte att stoppa skövlingen av tropisk skog. 3Skogspolitikens inriktning och mål Regeringen gör den övergripande bedömningen att grunderna i den gällande skogspolitiken fungerar i huvudsak bra och bör ligga fast, men att framtida klimatförändringar i högre grad bör beaktas. Skogspolitikens två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet, behålls. Regeringens inriktning i propositionens åtgärder är emellertid att produktionen i skogen ska öka, som regeringen låter bli att föreslå åtgärder för att miljömålet ska kunna nås. Denna inriktning i propositionen har väckt vitt skilda reaktioner hos olika intressenter för skogen. Enligt LRF Skogsägarna är det bra att regeringen vill satsa på tillväxt för att säkra behovet av skogsråvara . Även Skogsindustrierna välkomnar budskapet i skogspropositionen, att tillväxten i skogen ska ökas. Världsnaturfonden menar däremot att det är olyckligt att regeringen är beredd att använda klimathotet som alibi för en politik som ensidigt inriktas på att pressa fram mer virkesråvara. anser att skogspropositionen signalerar ett systemskifte i skogspolitiken, där balansen tippar rejält mot ökad produktion på miljöns bekostnad. instämmer i att skogspolitiken i högre ska grad beakta klimatförändringarna. Men vi anser att regeringen missar att ta ett helhetsgrepp över skogspolitiken genom att behandla frågorna som rör miljömålet, produktionsmålet, klimatanpassningen och budgeten vid helt olika tidpunkter. Vi kommer att i denna motion ge förslag på en annan inriktning av skogspolitiken när det gäller utvecklingen av skogsvårdslagen, hänsynen till biologisk mångfald och anpassningen av skogsbruket till klimatförändringarna. Regeringen bedömer att skogspolitikens två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet, samt det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna förutsätter en tydligt definierad och långsiktig äganderätt. Därtill menar regeringen att marknadskrafterna genom ett avreglerat skogsbruk ges möjlighet att effektivt styra vad som produceras och hur den skogliga produktionen sker. delar inte denna uppfattning utan anser den vara mer grundad på ideologiska föreställningar än verkliga förhållanden. Med tanke på skogens långa omloppstid och eftersom skogspolitiken ska ske på ett långsiktigt hållbart sätt kan man inte låta kortsiktiga marknadskrafter fritt styra skogspolitiken. Däremot delar vi regeringens uppfattning om att en stark skoglig forskning är viktig för att möta framtida omvärldsförändringar men avvaktar med att ge närmare förslag som rör forskningen till forskningspropositionen som regeringen planerar att lägga . 3.1Produktionen i skogen ökar Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Enligt har skogsavverkningen i ökat med . Den prognostiserade avverkningen låg i nivå med, och i vissa fall över, den långsiktigt möjliga avverkningsnivån för den mark som nyttjas för virkesproduktion (Fördjupad utvärdering av Levande skogar, ). De ekonomiska förutsättningarna för skogsbruket har också förbättrats genom att virkespriserna har stigit kraftigt. 3.2Miljömål för skog uppnås inte Miljömålet innebär att skogmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livskraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. har även antagit 16 nationella miljökvalitetsmål, varav ett heter Levande skogar och innebär att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Det finns fyra delmål som preciserar miljökvalitetsmålet. Enligt fördjupade utvärdering av miljömålet Levande skogar är vi långt ifrån att nå miljökvalitetsmålet: Den övergripande slutsatsen av uppföljning av miljökvalitetsmålet Levande skogar är att målet inte bedöms kunna nås . Mest återstår att göra när det gäller bevarande av biologisk mångfald. Skogens biologiska mångfald är till viss del fortsatt utsatt för utarmning. Skogar med mycket höga naturvärden avverkas alltjämt, men även fortsatt bristfällig hänsyn vid föryngringsavverkning påverkar mångfalden negativt. Ett flertal vanliga skogslevande arter minskar. Föryngringsavverkning av naturskogsliknande bestånd är den enskilda åtgärd som bedöms hota flest arter. förbättras vissa grundförutsättningar för den biologiska mångfalden, såsom mängden död ved, förekomsten av grova träd, gammal skog etc. lämnade som består av generaldirektörerna för , , , , m.fl. sin fördjupade utvärdering av de 16 miljökvalitetsmålen (Miljömålen är det bråttom! utvärdering av miljömål 2008). Rådet bedömer att miljökvalitetsmålet Levande skogar är mycket svårt eller inte möjligt att nå till även om ytterligare åtgärder sätts in. Utvecklingen för död ved, grova träd och äldre lövrik skog går åt rätt håll. avverkas skogar med mycket höga naturvärden, och skogens kulturlämningar skadas. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Rådet bedömer att hänsynen i skogsbruket måste bli bättre och föreslår ökade arealer av skyddad skog. Det finns enligt rådet ett direkt samband mellan hänsyn och behov av skydd: om tillräcklig hänsyn tas minskar behovet av formellt skydd. Myndigheterna anger alltså att det är kris för skogsmiljön och att kraftfulla åtgärder krävs. Regeringen kommer att behandla och bedömningar och förslag i en kommande miljömålsproposition. Det är emellertid essentiellt att beakta resultatet av utvärderingen av miljömålet Levande skogar i en skogspolitisk proposition. Vi anser att det är anmärkningsvärt att regeringen i skogspropositionen inte lagt större vikt vid fördjupade utvärdering och dess resultat. 3.3Regeringen minskar medlen till biologisk mångfald Sedan regeringen tillträdde har den minskat anslaget till biologisk mångfald med sammanlagt för perioden 20072010. Det minskade anslaget påverkar naturligtvis möjligheterna att uppnå skogens miljömål mycket negativt. har i avvisat dessa neddragningar och föreslagit att staten i stället ska satsa mer resurser på skydd av skogen. Vi har i vårt budgetförslag avsatt mer än regeringen på naturreservat och mer än regeringen på naturvårdsavtal och biotopskydd 20082010. 3.4Skapa en genomtänkt helhet av skogspolitiken avvisar att skogspolitikens budget, produktionsmål och miljömål behandlas var för sig vid helt olika tidpunkter. Regeringen misslyckas på så vis med att få ett helhetsgrepp över politiken. Det skulle vara bättre om regeringen lade skogspropositionen och miljömålspropositionen för att få en genomtänkt helhet av skogspolitiken. Vi föreslår därför att ska återremittera propositionen till regeringen samt ge regeringen till känna som sin mening att propositionen i stället ska lämnas i samband med miljömålspropositionen och då innehålla ett heltäckande förslag som rör miljömålet, produktionsmålet, anpassning till klimatförändringarna och ekonomiska medel. Regeringen lämnar ett antal förslag på utvecklad skogsvårdslag. anser att regeringen har missat vissa centrala aspekter i synnerhet gällande hänsynen till biologisk mångfald. ger här våra förslag på en utvecklad skogsvårdslag som syftar bl.a. till att stärka naturvårdshänsynen i skogsvårdslagen och införa sanktionsavgifter mot dem som inte tar naturvårdshänsyn i skogsbruket. stöder regeringens förslag på en utvecklad portalparagraf så att det betonas att skogen är en förnybar resurs. föreslog även att skogsvårdslagens portalparagraf ändras genom att lägga till att skogen bidrar till medborgarnas välfärd. Utredningens förslag på ny portalparagraf lyder: Skogen är en förnybar resurs och en nationell tillgång som skall skötas så att den uthålligt ger god avkastning och bidrar till medborgarnas välfärd som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. föreslår i motionen Levande skogar (MJ234) att portalparagrafen ska ändras i enlighet med förslag. Vi står fast vid vårt förslag, eftersom vi anser att det skulle förtydliga skogens sociala och kulturella värden. Regeringen avvisar utredningens förslag i propositionen eftersom den anser att skogens sociala och kulturella dimension beaktas inom ramen för den formulering som finns i paragrafens sista mening, att det vid skötseln av skog ska tas hänsyn till andra allmänna intressen. Vi konstaterar att den sista meningen endast handlar om skötseln av skog och vidhåller därför vid vårt och förslag. instämmer i vikten av att ändra definitionerna av skogsmark i skogsvårdslagens 2 § så att de bättre stämmer överens med definitioner som används av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). Regeringen föreslår att skogsmark delas upp i produktiv respektive improduktiv skogsmark. Begreppet träd- och buskmark införs. Begreppet skogliga impediment förtydligas så att det framgår att detta begrepp innefattar improduktiv skogsmark samt träd- och buskmark. föreslog att det även bör göras en formell uppdelning mellan skyddad och oskyddad mark i lagstiftningen för att tydliggöra vilka arealer som är skyddade och att begreppet lågproduktiv mark ersätter begreppet impediment då detta är ett alltför otydligt begrepp. Problemen med begreppet impediment är för övrigt väl beskrivet i propositionen. anser att förslag till indelning av skogsrelaterade ägoslag är tydligare och att föredra framför förslaget i propositionen. Detta ska ge regeringen till känna. 4.3Avskaffa skogs- och miljöredovisning och inför krav på skogsbruksplan Enligt 14 a § skogsvårdslagen ska det för varje brukningsenhet finnas en redovisning som anger hur skogen ser ut och vilka natur- och kulturvärden som har registrerats för brukningsenheten, s.k. skogs- och miljöredovisningar (Smör). Enligt har tillsynen av regelns efterlevnad haft låg prioritet på grund av att nyttan av insatserna anses vara begränsade i förhållande till resursåtgången. Ett annat problem med Smör har varit att uppgifterna inte är digitaliserade och att redovisningen därmed blir ofullständig och inaktuell då exempelvis kunskaper om tidigare okända nyckelbiotoper tillkommer. föreslog att dagens lagstadgade krav i skogsvårdslagen om Smör bör ersättas med krav på att det för varje skogsfastighet ska finnas en plan över skogsmarken och hur man avser att bruka den. Regeringen föreslår att kravet på Smör avskaffas, men vill inte införa något obligatoriskt krav på en skogsägare att upprätta en skogsbruksplan. I stället ska regeringen ge i uppdrag att se till att fastighetsägaren får tillgång till uppgifter om respektive skogsfastighets natur- och kulturvärden via Internet. Dock anser regeringen själv att skogsbruksplaner är en bra grund för ett aktivt, ansvarsfullt och hållbart skogsbruk. stöder utredningens förslag om avskaffat Smör och införande av krav på skogsbruksplan i motionen Levande skogar (MJ234). Vi står fast vid vårt krav. 4.4Stärk naturvårdshänsynen i skogsvårdslagen Skogsbruk i bedrivs på nästan hela landets produktiva skogsmark. Därför räcker det inte att skydda skog genom exempelvis naturreservat, utan det är även av största vikt att produktionsskogen brukas på ett hållbart sätt. ska hänsyn tas till biologisk mångfald vid avverkning. Vid alla avverkningar ska markägaren enligt skogsvårdslagen ta hänsyn till miljö- och kulturvärden genom s.k. generell hänsyn. Det kan t.ex. handla om att spara hänsynskrävande biotoper eller att lämna kvar skyddszoner mot vattendrag som har stor betydelse för den biologiska mångfalden. Enligt till Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) Biologisk mångfald och klimatförändringar () är effekten av hänsyn vid avverkning dåligt känd. Viss forskning visar att hänsynen har stor betydelse för biologisk mångfald, medan annan forskning visar att hänsyn i produktionsskog knappast kan hysa livskraftiga populationer av mer krävande arter om inte landskapet innehåller relativt stor andel icke-produktionsskog i vilken arterna kan överleva under de långa ogynnsamma perioderna. föreslår att regeringen låter utreda vilken effekt den generella hänsynen vid skogsavverkningar har på biologisk mångfald. Detta ska ge regeringen till känna. föreslår även i motionen Levande skogar (MJ234) att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram förslag på hur skogsvårdslagen kan skärpas för att stärka naturvårdshänsynen vid skogsavverkningar. Vi står fast vid vårt krav. Många skogsägare tar ett stort ansvar för att bevara naturvärden i sina skogar. Det gäller dock inte alla. inventering visar att ungefär en fjärdedel av alla avverkningar inte når upp till lagens nivå. För privata skogsägare ligger andelen underkända avverkningar på . Det är uppenbart att en stor del av skogsbruket inte prioriterar den generella hänsynen. Det kan delvis förklaras med att rådgivningen måste förbättras, men säkerligen har det även betydelse att konsekvenserna vid lagbrott är mycket små. I slutbetänkandet från (SOU: 2006:81) föreslås att man bör analysera möjligheterna att ta ut sanktionsavgifter vid vissa överträdelser mot bestämmelser i skogsvårdslagstiftningen. Utredaren anser att sanktionsavgift borde kunna användas när avverkning görs utan föregående anmälan eller tillstånd. Vidare anser utredaren att det vore mycket värdefullt om detta tillsynsinstrument även kunde användas i anslutning till skogsvårdslagens hänsynsbestämmelser som gäller reglerna om hänsyn till naturvård och rennäring (30 och 31 §§). Regeringen avser att ge i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa en sanktionsavgift. Analysen bör särskilt ta sikte på sanktioner i fråga om avverkning utan föregående anmälan eller tillstånd. Däremot vill regeringen inte analysera förutsättningar för att ta ut en sanktionsavgift för överträdelser mot bestämmelserna i skogsvårdslagens hänsynsbestämmelser (30 och 31 §§). Regeringen menar att det är svårt att på ett tydligt och rättssäkert sätt visa skogsägarna vad som är en godtagbar hänsyn och säkerställa att lagtillsynen blir homogen över hela landet. menar att regeringen ändå borde låta utreda frågan. Vi anser att regeringen ska utreda förutsättningar för att ta ut en sanktionsavgift för överträdelser mot bestämmelserna i skogsvårdslagens hänsynsbestämmelser. Detta ska ge regeringen till känna. 4.6Gränserna för svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog I skogsvårdslagens 1517 §§ anges särskilda krav på skogsbruket i fjällnära och svårföryngrade områden. Skog som är svår att föryngra på grund av sitt ogynnsamma läge, som behövs som skydd mot sand- eller jordflykt eller för att förhindra att fjällgränsen flyttas ned, ska avsättas som svårföryngrad skog eller skyddsskog. En del av den svårföryngrade skogen avsätts som fjällnära skog. För att få avverka i svårföryngrad skog eller i skyddsskog krävs tillstånd från . Enligt skogsvårdslagen får tillstånd för avverkning i den fjällnära skogen inte ges om den är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövärden. Regeringen vill nu göra en översyn av gränserna för dessa skogar. Översynen bör enligt regeringen fokusera på de värden gränserna är tänkta att skydda samt gränsernas betydelse för samverkan mellan olika näringar. Även föreslog en liknande översyn av svårföryngrad skog och skyddsskog med motiveringen att gränserna är schablonmässigt dragna. Utredningen vill ha gränser som utgår ifrån biologiska och klimatologiska förhållanden och som kan beakta klimatförändringarnas påverkan på förutsättningar för skogsbruk i det som är svårföryngrad och skyddsskog. Regeringen skriver att den inte avser sänka dagens ambitionsnivå gällande de hänsyn till värdena som gränsen för fjällnära skog är satt att skydda, vilket gäller i synnerhet fjällskogarnas unika naturvärden. Syftet med översynen av gränserna tycks emellertid vara att möjliggöra ökad produktion. Exempelvis skriver regeringen att ett borttagande eller en omreglering av gränserna skulle kunna medföra positiva effekter för skogsbruket i form av möjligheter till ökad produktion i vissa områden inom de nuvarande gränserna samt minskad administration, vilket regeringen anser vara positivt. konstaterar att det finns få sammanhängande skogsområden kvar i som har liten påverkan av människan och att dessa gränser utgör ett viktigt skydd för sådana områden. Den fjällnära skogen i är delvis ren urskog, dvs. sådan skog som aldrig har utsatts för mänsklig verksamhet. Därför anser att en översyn av gränserna för svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog inte bör genomföras då det riskerar att minska arealen skyddad skog och medföra att skog med höga skyddsvärden inom nuvarande gränser omvandlas till produktionsskog. Detta ska ge regeringen till känna. 4.7Satsa mer på kalhyggesfritt skogsbruk föreslog i motionen Levande skogar (MJ234) att regeringen bör utreda hur ett kalhyggesfritt skogsbruk (även kallat hyggesfritt skogsbruk) kan bedrivas i tätortsnära skogar. Vårt krav kan anses vara tillgodosett eftersom redovisade rapporten och hyggesfritt skogsbruk. I projektets slutrapport slås fast att hyggesfritt skogsbruk kan vara ett komplement till det mer traditionella trakthyggesbruket i skogar som har höga naturvärden, exempelvis kontinuitetsskogar, eller i skogar som används för rekreation, t.ex. skogar nära tätorter. Kontinuitetsskog är en skog som har arter vars förekomst förklaras av att det funnits lämpliga skogsmiljöer i just denna skog eller i dess närhet. Ofta innebär det att skogen inte har varit kalavverkad . Arealen av sådan skog minskar, med uppenbara konsekvenser för arter som har svårt eller tar på sig för att spridas. Rapporten konstaterar att hyggesfritt skogsbruk gynnar många arter och kan ge mer effektiv naturvård jämfört med vanligt skogsbruk, det kan också vara ett alternativ på marker där hänsyn till exempelvis rennäring och andra intressen ska samsas med skogsbruket. Hyggesfritt skogsbruk kan vidare vara ett alternativ för skogsägare som har andra mål med sitt skogsägande än ren produktion. Metoderna för hyggesfritt skogsbruk är dock inte lämpliga i alla skogar. Hög virkesvolym och mark som lämpar sig för naturlig föryngring, dvs. föryngring utan plantering, är exempel på viktiga förutsättningar för att lyckas med hyggesfritt skogsbruk. anser att det är väldigt positivt att alternativ till trakthyggesbruket utvecklas. Vi föreslår att regeringen ska se över skogsvårdslagen och övriga regelverk för att möjliggöra kalhyggesfritt skogsbruk. Detta ska ge regeringen till känna. Vi föreslår även att regeringen ska ge i uppdrag att fortsätta arbeta med utveckling av kalhyggesfritt skogsbruk. Detta ska ge regeringen till känna. 5Biologisk mångfald i skogslandskapet