ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K274 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en övergång till republikanskt statsskick. är en av få monarkier som fortfarande finns kvar i världen. Vi är således ett av få demokratiska länder där en person föds in i uppdraget som statschef. Efter har antalet demokratier i världen ökat stort, och de demokratiska principerna är universellt vägledande inom det internationella samfundet. Fundamentet för de demokratiska principerna är alla människors lika värde. Det nuvarande arrangemanget där statschefsämbetet är vikt åt en utvald ätt är oförenligt med principen om alla människors lika värde. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet, insyn och möjligheter att påverka. För detta finns det en bred samsyn bland folket och bland de politiska partierna i . En följd av denna övertygelse är att politiska uppdrag och tjänster inom offentlig förvaltning måste stå öppna på lika villkor för alla medborgare således måste monarkins arvsprincip avskaffas och ersättas av en republik där statschefen direkt eller indirekt väljs av folket. Även om kungen endast har uppgifter av ceremoniell karaktär är han formellt statschef, vilket inte är förenligt med ovannämnda principer. Monarkin är en kvarleva från ett samhälle där släkt och bakgrund bestämde en individs framtida möjligheter. Det är hög tid att lämna denna kvarleva från historien bakom oss, inte minst mot bakgrund av att adelns sista exklusiva rättigheter nu har avskaffats. Det ska dock påpekas att den nuvarande kungafamiljen besitter en kompetens och utför arbete som främjar , inte minst i vår relation till andra länder. Denna kompetens bör tas till vara också fortsättningsvis efter det att har övergått till republikanskt statskick. Lämpligen bör en sådan övergång ske i samband med generationsskiftet inom den nuvarande kungafamiljen. I samband med detta bör det ses över hur kronprinsessans kompetens och erfarenhet bäst skulle kunna tas till vara.
mot · GW02K275 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillägg till texten på valsedlar som används vid val till riksdag, landsting och kommuner. I har vi personval. I valen till riksdag, landsting och kommuner används valsedlar där väljarna kan kryssa för en kandidat på valsedeln. När personvalet infördes beslutades det att det fordrades en viss procentandel av de angivna rösterna till riksdags- () och kommun- och landstingsval () för att en person ska passera det första namnet på listan. Det har visat sig att få väljare har kunskap om hur personvalet fungerar. Texten på valsedlarna är nämligen inte tillräckligt informativ. Många väljare tror att om de inte kryssar för ett namn, betyder det att de accepterar den ordningsföljd som står på valsedeln. På valsedeln står: Du får bara markera en av dessa anmälda kandidater. För att komma till rätta med ovan nämnda missuppfattning anser jag att texten på valsedlarna som används vid val till riksdag, landsting och kommuner ska få följande tillägg: Om du inte vill kryssa en kandidat, sätt då ett kryss i denna ruta.
mot · GW02K277 · 2008-10-03 00:00:00 — begär att regeringen föreslår en ändring av kommunallagen så att den person som är invald i kommunfullmäktige och som påbörjar studier på annan ort under pågående mandatperiod får ha kvar sitt uppdrag som ledamot av kommunfullmäktige. För få ungdomar är aktiva inom kommunpolitiken. Det beror inte på att ungdomar är ointresserade av politik utan att ungdomar har alltför lite kännedom om vad ett kommunalt uppdrag innebär. Många ungdomar engagerar sig i så kallade enfrågerörelser. En av huvudorsakerna till detta är att det inom dessa rörelser redan finns många aktiva ungdomar. Av dessa får andra ungdomar veta att det är både roligt och spännande att gå med i den organisation som kompisen är med i och att det är möjligt att påverka samhällsutvecklingen. För de politiska partierna, framför allt på nivå, ser verkligheten annorlunda ut; få ungdomar känner någon som är aktiv inom kommunpolitiken, vilket i sin tur leder till att många unga uppfattar partipolitiken som väldigt avlägsen. Tyvärr betvivlar många unga samhällsengagerade personer att det är möjligt att påverka de politiska partierna. Detta är ett allvarligt problem eftersom det skadar återväxten inom de politiska partierna, vilket hotar hela idén med representativ demokrati i våra kommuner. Som tur är så finns det ett antal ungdomar som är engagerade inom kommunpolitiken. De vet att man kan påverka både snabbt och effektivt när man väl blivit aktiv som kommunpolitiker. hoppar dock många av dessa unga politiker av sina politiska uppdrag. Studier på annan ort är en vanlig orsak till deras avhopp. Det är därför viktigt att reglerna för vilka som får ha kommunfullmäktigeuppdrag anpassas till ungdomarnas situation. I 4 kap. 8 § kommunallagen står det: Om en förtroendevald upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast. Fullmäktige får dock besluta att en förtroendevald som valts av fullmäktige får ha kvar sitt uppdrag under återstoden av mandatperioden. (Lag 2002:249.) Lagen innebär att fullmäktige kan besluta om att förtroendevalda i nämnder och styrelser kan sitta kvar. Men det är inte möjligt att vara ledamot av kommunfullmäktige och folkbokförd i en annan kommun. Flera unga personer som sitter i kommunfullmäktige påbörjar sina högskolestudier på en annan ort än i den kommun de har sitt fullmäktigeuppdrag. Om de väljer att flytta till studieorten måste de enligt gällande regler mantalsskriva sig på studieorten, och de förlorar därmed rätten att fortsätta sitt uppdrag som kommunfullmäktigeledamot. Jag anser att kommunallagen bör ändras så att den som är invald kommunfullmäktige och påbörjar studier på annan ort under pågående mandatperioden, men fortfarande har en koppling till hemkommunen, ska få ha kvar sitt uppdrag som ledamot av kommunfullmäktige .
mot · GW02K278 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. Bestämmelserna om meddelarfrihet i tryckfrihetsförordningen utgör en viktig del av yttrandefriheten och informationsfriheten, vilka ytterst syftar till att upprätthålla en levande och öppen demokrati. Men den nuvarande ordningen är inte problemfri. Vid flertalet tillfällen har det hänt att sekretessbelagda uppgifter från pågående polisiära förundersökningar läckts till media och publicerats i tidningar. Artiklarnas innehåll är inte menat att informera allmänheten eller att påtala allvarliga missförhållanden i utredningen utan att skapa slagkraftiga och lösnummersäljande rubriker, förstasidor och löpsedlar. Meddelarfriheten har en sådan funktion att den oftast väger tyngre än de intressen som motiverar den sekretess som annars gäller, och det är viktigt och riktigt. Den fria debatten och den offentliga granskningen av dem som utövar inflytande är utmärkande för ett demokratiskt samhälle. Det är viktigt att tillgången på samhällsinformation är god och att medierna kan uppmärksamma omständigheter av känslig art. innebär det faktum att hemliga uppgifter kan spridas genom medier att en brottsutredning kan komma att störas allvarligt, och de poliser och åklagare som arbetar med utredningarna får på grund av det svåra problem att utföra sitt arbete. finns undantag från meddelarfriheten. Dessa bör därför utvidgas att gälla alla uppgifter från pågående brottsutredningar. Därför bör en översyn av undantag från meddelarfriheten för polismyndighetens personal vid pågående brottsutredningar göras.
mot · GW02K283 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring i vallagen. är det möjligt att skriva ett namn på en blank valsedel och på så sätt lägga sin röst på en viss person. Detta utan att den nämnda personen är tillfrågad eller har vetskap om att denne blivit inröstad. Det senaste valet blev flera människor på så sätt invalda i kommunfullmäktige, ofta som representanter för mindre partier. Vid sammanräkning visar det sig att människor som inte sympatiserar med partiet ändå blir invalda. Detta kan medföra konsekvenser även på det personliga planet, det är inte alla människor som gillar tanken att bli sammankopplade med ett parti de inte ens sympatiserar med. Naturligtvis kan de då avsäga sig sin plats men bara detta att bli utsedd för ett parti man inte sympatiserar med är ovärdigt en fungerande demokrati och ett fungerande valsystem. Där personer avsäger sig sina platser riskerar platsen att stå tom resten av mandatperioden. Detta kan i vissa fall innebära majoritetsskiften. Vi anser att detta inte är bra ur demokratisk synvinkel eftersom det blir en röst mindre i det demokratiska samtalet i fullmäktige. Vid tidigare behandling av motsvarande fråga har man hänvisat till . Vi ser dock att denna fråga bör behandlas med förtur så att ändringen kan gälla redan inför nästa val.
mot · GW02K284 · 2008-10-03 00:00:00 — Samordning av statliga myndigheters omorganisering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en samordning av statliga myndigheters omorganisering. Vi ser en omfattande omorganisering av statliga myndigheter. Var och en efter egna idéer, vilket leder till att myndigheternas regioner blir helt olika. Detta får naturligtvis stora negativa konsekvenser både för samarbetet mellan myndigheterna på lokal och regional nivå, men även för samordningen myndigheter emellan. överlämnades betänkande till regeringen. Betänkandet var mycket tydligt i sin beskrivning av sektorstänkandet och hur negativt detta är för den samlade statsförvaltningen. Den beskrev även hur negativt det är att statens myndigheter i stort endast tänker i stuprör när det gäller verksamhet och organisation. Vi anser därför att regeringen bör ge sina myndigheter i uppdrag att avvakta med sina omorganiseringar tills frågan om statens organisering (regionindelning m.m.) har behandlats.
mot · GW02K287 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av grundlagen så att den person som fyller under det år som val till riksdag, landsting och kommuner hålls anses röstberättigad. Rösträtten bör vara kopplad till myndighetsåldern. får alla som senast valdagen fyllt rösta. Sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder ska finnas kvar. Det innebär också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Den dagen man förvärvar nya rättigheter, förvärvar man nya skyldigheter. Detta är bra. Rösträtt och valbarhet hör samman, och därför bör det vara samma åldersgräns för rösträtt och valbarhet. För att kunna inneha politiska förtroendeuppdrag måste man vara myndig. Därför ska åldersgränsen för rösträtt även fortsatt vara . Jag anser dock att de ungdomar som fyller som val hålls ska få rätt att rösta. Ungdomar födda har i regel samma möjligheter att ta del av undervisning om konstitution, om politiska ideologier och partiväsende. Någon åtskillnad kunskapsmässigt finns inte mellan de på året tidigt födda respektive sent födda. Anledningen till detta undantag är att konsekvenserna för några få ungdomar, de som fyller år efter tredje söndagen det år det är valår, blir att de tvingas vänta till innan de får rösta. Det är problematiskt ur demokratisk synpunkt. Därför bör grundlagen ändras på denna punkt.
mot · GW02K288 · 2008-10-03 00:00:00 — Meddelarskydd i privata företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka yttrandefriheten för privatanställda. Alla anställda i kommuner och landsting har meddelarskydd. Det innebär att de har ett grundlagsskydd för yttrande- och informationsfrihet. De har alltså rätt att ta kontakt med massmedier och berätta om brister och missförhållanden i verksamheten utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. Det ger trygghet för dem som vill yttra sig och påverka i arbetslivet men stärker också demokratin i stort. beslutade att detta skydd även ska gälla anställda i de kommunala och landstingskommunala bolagen. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För offentlig verksamhet som läggs över i privata entreprenader finns inget meddelarskydd, trots att det rör sig om offentligt finansierad verksamhet. Att skyddet på detta sätt uteblir beroende på i vilken form det allmänna väljer att bedriva sina verksamheter är oacceptabelt. Den självklara utgångspunkten bör vara att den yttrandefrihet och det meddelarskydd som anställda tillförsäkras mot det allmänna även ska gälla på alla privata arbetsplatser. Privatanställda bör ha samma möjlighet att diskutera förhållandena på arbetsplatsen som offentligt anställda utan att riskera repressalier från arbetsgivaren. En anställd som avslöjar oegentligheter inom företaget måste kunna känna sig säker på att inte straffas för sin frispråkighet. Privatanställdas yttrandefrihet har vid ett flertal tillfällen varit föremål för utredning, bland annat har det föreslagits att ett skydd för privatanställda mot ingripanden från arbetsgivaren införs i tryckfrihetsförordningen. Något beslut om detta har dock aldrig fattats. Det tycker vi är otillfredsställande.
mot · GW02K289 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av partibidrag. De politiska partierna utgör grundstommen i den svenska demokratin. Därför är det viktigt att det finns en öppenhet kring hur partierna finansierar sin verksamhet. Det är en viktig fråga för den demokratiska kontrollen. Den del av partiernas stöd som är offentligt finansierad är offentlig och ska också redovisas öppet. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen redovisar sin verksamhet och ekonomi offentligt eftersom vi tror att öppenhet stärker demokratin. Det är dock långt ifrån alla partier som gör detta. Det finns även en privat del av partifinansieringen. Det rör sig om bidrag från enskilda och organisationer som på olika sätt vill stödja olika partiers möjligheter att bedriva politik. Även här redovisar Socialdemokraterna öppet det stöd som fås av till exempel LO. Hur mycket till exempel ger till de olika borgerliga partierna redovisas dock inte. Om vi ska begära medborgarnas förtroende som politiker måste öppenheten gälla alla, såväl partier som enskilda politiker. Därför bör alla bidrag redovisas av såväl politiska partier som enskilda politiker.
mot · GW02K290 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter att pröva inkomstgarantin för statsråd. Efter att statsråd har avslutat sina uppdrag är det möjligt för dem att få inkomstgaranti. Syftet med denna inkomstgaranti är att ge en inkomsttrygghet till dess att man hittat annat sätt att få en inkomst. Jämkning av garantin ska ske mot andra inkomster. Nuvarande regelverk gör det dock möjligt för personen i fråga att genom att bilda eget bolag undanhålla inkomster som inte påverkar inkomstgarantin, genom att t ex undvika att ta ut lön eller vinst från bolaget. Detta kan inte ha varit utgångspunkten när systemet med inkomstgarantin infördes. Därför borde det finnas en möjlighet för att granska den typen av agerande och vidta åtgärder mot det. Motsvarande möjlighet finns för arvodesnämnd gentemot riksdagsledamöter som uppbär inkomstgaranti.
mot · GW02K291 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om besöksregister. För infördes en ordning som innebar att personer som ville besöka en riksdagsledamot i var skyldig att registrera sig i ett besöksregister. I huvudsak genomfördes förändringen av säkerhetsskäl och väckte heller inte någon större uppmärksamhet. har emellertid medier begärt att få utdrag ur besöksregistret för att kunna se vilka som besöker partikanslier och riksdagsledamöter. Bedömningen från riksdagsstyrelsen är att det inte är möjligt att sekretessbelägga dessa uppgifter. Därmed har en ordning införts som innebär att alla som vill informera eller samtala med en riksdagsledamot på plats i får räkna med att uppgiften är offentlig och tillgänglig för massmedier. Är det bra för demokratin? Ligger det i demokratins intresse att kartlägga vilka besök som sker? Kommer det att bidra till att fler vågar kontakta våra folkvalda? Finns det inte ett starkt värde i att vem som helst ska kunna kontakta sin riksdagsledamot utan att behöva räkna med att besöket blir offentligt? Det ligger förvisso i demokratins intresse att ordentligt granska de folkvalda vilket onekligen också sker i mycket stor utsträckning. De senaste årens utveckling med obligatoriskt register för ledamöternas inkomster och uppdrag är ett bra exempel på uppgifter som bidrar till en sådan granskning. Men är det bra för demokratin att de som besöker ledamöterna ska genomgå granskning? Kommer exempelvis papperslösa flyktingar att våga besöka ? Det är angeläget att en översyn vidtas i syfte att säkerställa möjligheten för landets medborgare att kontakta sina folkvalda utan att behöva blir offentligt registrerade, vilket bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02K292 · 2008-10-02 00:00:00 — Motorburen reklam för porrklubbar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa den motorburna reklamen för porrklubbar. Det är förnedrande att gång efter annan konfronteras med bilar som i huvudsak kör runt på med nakna kvinnor som synobjekt görandes reklam för porrklubbar. Den reklam som åberopas är inte den som vanligtvis kör i taxirörelse (vilket också är ett otyg) utan mest utmanande är mindre lastbilar med ljusreklam för porrklubbsverksamhet som enbart finns i trafiken av den anledningen. Det är ett uttryck för en ojämlik kvinnosyn att dessa reklambilar fortfarande kan cirkulera på strategiska stråk, i city och ofta runt de större hotellen. Det kan knappast ge någon positiv syn till alla de turister som besöker och gästar vårt land. Lägg härtill den miljöbelastning som dessa bilar bidrar till. Verksamheten är såväl kränkande som miljöförstörande och totalt onödig och borde därför inte få förekomma. Om viljan finns måste det gå att få bort den motorburna porreklamen och införa regler som gör att sådan verksamhet kan stoppas. Att hänvisa till tryckfrihetsförordningen känns något förlegat och ger framför allt inte något resultat. Ett sätt att stävja verksamheten kan däremot vara att motorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blir tillståndspliktiga. Den motorburna reklamen för porrklubbar är definitivt inte förenlig med en jämställd syn på människor. Det är en förnedrande kvinnosyn och ger mycket dåliga signaler inte minst till barn, ungdomar, besökare m fl som befinner sig i offentliga miljöer på våra gator och torg.
mot · GW02K296 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett utökat meddelarskydd. Mycket av vår gemensamt finansierade välfärd bedrivs i entreprenadform. Privata firmor, aktiebolag och ekonomiska föreningar sköter barnomsorg, skola och äldreomsorg finansierat med skattemedel. I den offentliga verksamheten finns flera kontrollsystem för att allmänheten ska få en god möjlighet att granska hur skattemedlen används. I den privata världen är det andra regler som gäller. Där tar aktiebolagslag och andra lagar till skydd för företaget och dess möjligheter att via affärshemligheter konkurrera med andra företag över. Offentlighetsprincipen gäller inte, meddelarskyddet inte heller. Det innebär att en lärare på en skola har rätt att meddela till en tidning om rektorn använder skolans pengar på ett felaktigt sätt men att en anställd på en privat skola, finansierad med skattemedel, saknar den rätten. Det är till och med så att den privatanställde läraren som talar med pressen riskerar skadestånd för avslöjande av företagshemligheter. Vi menar att det är ytterst värdefullt att inte försvåra för de människor som upptäcker missförhållanden att kunna avslöja dem. Detta gäller verksamheter som rör till exempel barn, gamla och funktionshindrade. Det kan inte vara rimligt att ställa företagens intresse emot människors behov, det kan inte gagna vare sig företag eller de människor som är deras kunder. Det är de seriösa företagen som kommer i kläm. Dessutom är det naturligtvis av extra intresse med fungerande kontrollsystem när verksamheten är finansierad av oss alla. Det finns också en djupt grundläggande demokratisk brist i dagens ordning. Möjligheten till yttrandefrihet står mot värnet av företagshemligheter. Men det finns också en konflikt mellan värnet av företagshemligheter och värnet om barn, gamla och sjuka som behöver vård och omsorg. Även där är det lätt för oss att ta ställning. stod det i tidningarna om ett offentligt finansierat privat daghem som var så dåligt skött att barnen inte ens fick riktig lunch. Till slut slog föräldrarna larm. Men om personalen hade gjort det hade de med dagens regler riskerat att bli betraktade som brottslingar. Det kan inte vara rimligt att sätta företagens intresse framför människors behov speciellt inte när verksamheten är finansierad av oss alla. I offentligt finansierad privat verksamhet ska meddelarskydd kunna införas utan dröjsmål, till exempel genom krav på att de som bedriver entreprenadverksamhet ska tillåta meddelarskydd för sina anställda. Detta är bra både för dem som arbetar och för dem som betalar, det vill säga skattebetalarna. När vi socialdemokrater föreslog detta i sade de borgerliga partierna nej. Man sätter företagens intressen framför de gamlas, barnens och de funktionshindrades. Även i rent privat verksamhet är meddelarskyddet eftersatt, även om det kan vara svårare att hitta enklare lösningar på problemet där. Frågan är komplicerad och bör utredas ytterligare, men svårigheterna får inte bli en ursäkt för att låta bli.
mot · GW02K297 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tar initiativ till åtgärder för att garantera undervisning i och på de samiska språken genom att främja utbildning av samiska lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ger i uppdrag att utarbeta kriterier för framtagande av samiska läromedel. Assimilerings- och utbildningspolitiken har lett till att samiskan är ett hotat språk. Syd- och lulesamiskan riskerar att dö ut och nordsamiskans position är osäker. Det är därför avgörande för samiskan att språkbytesprocessen bryts och att de samiska språken bevaras och utvecklas. Bristen på samiska lärare är ett stort strukturellt problem som måste lösas för att säkerställa språkens fortlevnad och utveckling.
mot · GW02K298 · 2008-10-03 00:00:00 — Slopandet av kungliga flaggdagar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kungliga flaggdagar. I takt med att vårt samhälle utvecklas så ter sig monarkin alltmer omodern. En av de gamla kvarlevorna i detta sammanhang är de kungliga flaggdagarna som fortfarande finns i den svenska almanackan. Det finns all anledning att hissa flaggan på verkliga högtidsdagar för och svenska folket. Dock ser vi ingen anledning till att flagga bara för att någon i kungahuset råkar ha namnsdag eller fyller år. Kungliga flaggdagar påminner mer om den personkult som råder i diktaturstater, där ledaren inte heller är demokratiskt vald utan i likhet med kungen sitter på livstid. Att kung berövats formell makt bör, i konsekvensens namn, innebära att staten avskaffar de ålderdomliga ritualer som instiftats för att odla personkulten kring kungafamiljen. Vi anser att följande dagar bör försvinna som svenska flaggdagar ur den svenska almanackan: Den kungliga flaggdag som bör få finnas kvar är . Flaggan bör dock inte hissas för kungen utan för att det även råkar vara denna dag.