ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K351 · 2008-10-02 00:00:00 — Ändrad placering i kammaren tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad placering av riksdagsledamöterna i kammaren. Av tradition är ledamöter placerade efter i första hand valkretsarnas indelning, i andra hand riksdagsledamöterna tjänstgjort i riksdag. Placeringen är ur flera perspektiv ålderdomlig och motverkar en livlig och aktiv debatt. har flera förtjänstfulla insatser gjorts för att modernisera arbetsordningen och sittningen i kammaren. Debattklimatet har påverkats positivt av de två halmåneformade raderna närmast talarstolarna, vilket också gäller den fria placeringen i kammaren under debatter. Utifrån dessa erfarenheter är det lämpligt att ytterligare utveckla riksdagsledamöternas placering i plenisalen. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. I exempelvis och är parlamentsledamöterna i underhusen placerade efter partitillhörighet. är flera av dessa parlament kända för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna i princip skulle bli obefintliga. Omplaceringen torde kunna genomföras omgående och behöver inte väntas med till nästa ordinarie val.
mot · GW02K352 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återupprätta stadsbegreppet. Städer var i före kommunreformen 1971 de borgerliga kommuner som erhållit stadsrättigheter, till skillnad från landskommunerna och köpingarna. Vid kommunreformen infördes ett enhetligt kommunbegrepp. Detta berodde på att de flesta kommuner omfattar såväl landsbygd som tätbebyggelse samt att inga juridiska skillnader längre finns mellan kommunerna. Stadsprivilegierna hade successivt urholkats ända sedan näringsfriheten infördes . De städer som nybildats hade inte heller fått egen jurisdiktion utan lydde under häradsrätt. Under framför allt genomfördes vidare en mängd reformer som bidrog till att ytterligare minska de administrativa skillnaderna mellan stad och landsbygd. infördes en för hela riket enhetlig fögderiindelning under statligt huvudmannaskap; tidigare hade vissa städer haft egna uppbördsverk. Polisväsendet förstatligades som magistraterna avvecklades och 1971 avskaffades städernas rådhusrätter och ersattes av tingsrätter. avskaffades slutligen också de sista små skillnaderna mellan städer och andra kommuner, bland annat avskaffades de olika namnen på fullmäktige och styrelse. I allmänt språkbruk används ordet stad numera vanligen om större tätorter och även om mindre sådana som i historien varit huvudorter i stadskommuner. I nationalatlas anses tätorter med mer än 10000 invånare som städer. Stad är alltså normalt ett icke-administrativt begrepp, knutet till orten och inte till kommunen. Det faktum att vissa kommuner använder benämningen om hela sitt område, inklusive landsbygden, och att begreppet saknar en officiell definition leder dock till viss förvirring. Ett antal svenska kommuner benämner sig själva stad i vissa sammanhang, vilket dock saknar all rättslig betydelse och är att betrakta som ett marknadsföringsnamn. Dessa kommuner är , , , , , , , , , , , och . För att bringa klarhet i begreppen stad respektive kommun, tätort eller andra uttryck behöver begreppen ses över i syfte att återupprätta staden som rättsligt begrepp utifrån målsättningen att begreppsbilden ska överensstämma på ett tydligt sätt med den terminologi som är vanligt förekommande hos medborgare, uppslagsverk och inte minst i så kallade marknadsföringssammanhang. Det är hög tid att det åter finns städer i . Staden har trots politiska begrepp överlevt i folkmun och tradition. I offentliga sammanhang används ofta begreppen klarspråk, skriv som du talar, undvik förvirrande begrepp, definiera termer och uttryck. Det är , efter kommunreformen, dags att låta begreppet stad åter bli en juridisk term.
mot · GW02K353 · 2008-10-02 00:00:00 — EU-flaggan på offentliga byggnader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användandet av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. är medlem i Europeiska unionen. Men är det få personer som känner någon starkare identifikation och samhörighet med unionen. En flagga utgör en stark symbol för identifikation och samhörighet. En flagga kan användas för att göra en gemenskap mer levande. Det svaga intresse som många personer i hyser för Europafrågan och andra centrala europeiska frågor som rör vår kulturella identitet och politiska framtid behöver vändas. Vi riskerar annars att bli mindre delaktiga i EU och andra centrala frågor som påverkar oss alla. I detta arbete är symboler viktiga. En symbol kan skapa en känsla av gemenskap och tillhörighet. Vi menar att EU-flaggan behövs som symbol för att på ett konkret och visuellt sätt väcka känslor av samhörighet och gemenskap med vårt europeiska ursprung, vår europeiska historia och vår gemensamma europeiska framtid. Vi anser därför att EU-flaggan jämte den svenska flaggan ska användas i offentliga sammanhang, exempelvis i plenisal, på byggnader, departementsbyggnader, myndigheter och statliga bolag. Ett ökat användande av EU-flaggan inom det statliga området skulle även kunna uppmuntra kommuner och landsting i hela till ett ökat användande.
mot · GW02K358 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om partisymboler på valsedlarna. I de val som hålls i har alla partier sina valsedlar i vallokaler. Dagens valsedlar är väldigt snarlika i sin nuvarande design. Det kan innebära svårigheter för en del väljare när de ska gå och rösta. Vi har framförallt två speciellt utsatta grupper i åtanke och det är synskadade eller personer med dyslexi. Dessa grupper har besvär med att läsa på grund av sitt handikapp och man kan då rimligtvis anta att den gruppen riskerar att i större utsträckning omedvetet rösta fel. För att minimera den risken vore en lösning att man sätter partisymbolen i hörnet på alla valsedlar för respektive parti. Detta skulle tydliggöra valsedeln och underlätta för både människor med och utan handikapp att ta rätt valsedel.
mot · GW02K359 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av analys av genomförd förändring av förtroendemannaorganisationen i samhälleliga beslutsorgan innan ytterligare förändringar sker. Den svenska demokratiutvecklingen har kännetecknats av medborgarinflytande genom påverkansmöjligheter i beslutande organ. Detta har kunna ske inom ramen för traditionellt föreningsarbete men också genom inflytande i kommunala, landstingskommunala och statliga organisationsled. Medborgarmedverkan har ansetts angeläget för att skapa legitimitet kring verksamheter och dess beslutsfattande. Genom denna struktur har svensk demokrati kunnat utvecklas och de olika samhälleliga beslutsnivåerna har kunnat vila på en stark demokratisk grund. har en radikal förändring vad gäller medborgerligt inflytande skett och en ökad styrning via tjänstemän och en politisk bevakningsfunktion på mycket hög nivå har skapats. Medborgarinflytandet har drastiskt monterats ned till förmån för ett ämbetsmannastyre med ett mindre demokratsikt inflytande. Förändringen inom , statliga verk m.m. liksom en ökad bolagisering av verksamheter och utförsäljning av statliga företag har förändrat den svenska demokratiska modellen med stort medborgerligt inflytande över verksamheter. Som argument för den förändrade demokratisynen åberopar regeringen behovet av anpassning till den internationella marknaden och en snabbare beslutsprocess. Detta görs utan att en mera grundläggande analys skett vad gäller de konsekvenser som en minskad demokratisk styrning innebär . Svensk demokrati och statsuppbyggnad har utgjort ett föredöme för många unga demokratier och utgjort ett mått på hur en stabil struktur för samhällsuppbyggnad kan utvecklas. De förändringar som gjorts har saknat grundläggande analyser och måste grundligt analyseras för att inte minimera demokratin. För att utveckla den svenska demokratin bör regeringen framlägga förslag som utvecklar förtroendemannaorganisationen i samhälleliga beslutsorgan inte avvecklar som sker. i (s)
mot · GW02K360 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att byta någon av de nuvarande helgdagarna mot som helgdag. rekommenderade i en resolution ett allmänt firande av en internationell kvinnodag. proklamerade FN som internationell kvinnodag. I många länder har man beslutat att göra internationella till helgdag. Historien kring som började för är berättelsen om kvinnor som tillsammans fört en kamp för rättvisa och jämställdhet, fred och utveckling. I firas och kvinnors kamp behövs lika väl som . bör bli en röd dag i . Den samhällsekonomiska kostnaden för att införa en helt ny helgdag beräknades 2004 ligga i intervallet 38,5 miljarder. Regeringen bör ta hänsyn till detta och föreslå att någon av de nuvarande helgdagarna byts mot .
mot · GW02K361 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa personvalsspärren i kommun-, landstings- och riksdagsvalen. krävs av partiets röster i valkretsen för att en kandidat ska bli personvald till . För val till kommun, landsting är motsvarande andel av partiets röstetal. Det gör att många av de valhandlingar som svenska medborgare väljer att göra på valdagen inte får någon som helst praktisk betydelse. Med den nuvarande ordningen valdes sex ledamöter in i 2006 till följd av väljarnas kryss. En undersökning gjord av visar att totalt 78 ledamöter skulle ha valts med personröster valet med en ordning utan personvalsspärr. Förändringen av vilka kandidater som utses skulle ha påverkat alla partier utom . Men istället fick de personval som väljarna gjorde bara marginellt genomslag. Det är en brist i vår demokrati. En forskningsrapport som är gjord på uppdrag av har konstaterat att kandidater med utländsk bakgrund hör till dem som skulle gynnas mest om personvalsspärren togs bort. Efter det senaste valet skulle antalet ledamöter med utländsk bakgrund närapå ha fördubblats, från dagens (21 personer) till (39 personer). Riktiga personval möjliggör för fler än de redan etablerade partitopparna att bli valda, och att avgöra vilka som ska bli valda. Ett avskaffande av personvalsspärren skulle kräva att kandidater söker människors förtroende själva. Det skulle förbättra kontakten mellan väljare och valda. Det skulle förstärka och fördjupa demokratin och ge makten till dem som borde äga den nämligen väljarna.
mot · GW02K362 · 2008-10-06 00:00:00 — begär att regeringen omlokaliserar från till västra . har varit huvudstad och är det enda land i världen där en svensk ambassad inte ligger i dess huvudstad. Den nuvarande svenska inställningen om status går tillbaka till , vilken innebar att hela med omnejd skulle betraktas som corpus separatum, med andra ord internationellt administrerad zon. Någon sådan avstyckning av kom dock aldrig till stånd. När det brittiska mandatet avvecklades och staten utropades anföll grannstaterna. Då intogs östra av medan västra förblev under judiskt styre. Så har det varit . flyttade sin regering till västra . I västra är nu parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen installerade utöver sociala och kulturella institutioner och myndigheter. ska förstås vara förlagd i samma stad som landet styrs från. EU:s och diplomater besöker regelbundet västra för officiella möten med israeler, vilket de facto i praktiken är ett erkännande av västra som huvudstad. skulle det vara naivt att tro att någon part i skulle acceptera som en internationell zon. En tvåstatslösning skulle innebära att skulle vara en huvudstad för bägge staterna och då skulle en ambassadflytt vara en deklaration i handling från svensk sida. Redan nu finns det svenska generalkonsulatet som betjänar de områden som är under palestinskt styre i östra . Ytterligare skäl till att omlokalisera ambassaden är att alla suveräna stater i världen har, enligt internationell lag, rätt att bestämma var deras huvudstäder skall förläggas. var en delad stad där israeler inte var tillåtna att besöka sina heliga platser i östra , oavsett trosinriktning. Efter 6-dagarskriget blev en enad stad där har administrerat staden, vilket har inneburit att alla människor, oavsett trosuppfattning, under varit garanterade att få tillgång till sina religiösa platser i hela staden. Detta visar att staten är mogen för att få ett erkännande att västra är dess huvudstad. En liknande motion behandlades under förra i betänkande 2007/08:KU1 och fick avslag men min förhoppning är att motionen under detta kommer att antas av .
mot · GW02K363 · 2008-10-06 00:00:00 — Rösträtt året man fyller 18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rösträtt och valbarhet från och med det år man fyller . För att kunna rösta och vara valbar till riksdag, landsting och kommun bör man ha viss grundläggande kunskap om de olika fundamentala demokratiska begreppen. Exempelvis bör den som röstar ha en viss kunskap om hur det parlamentariska systemet fungerar och vilka värden som räknas som centrala i en demokrati. Den ålder som är satt i för att få rösta är , en ålder gemensam för många demokratier och som jag tycker är en åldersgräns som är rimlig. Då har personen fått de personliga lärdomar som ger relevant erfarenhet gällande att göra avvägningar för politiska beslut. De grundläggande kunskaper personen fått genom har hunnit finslipas i den gymnasiala miljön. Dock är det viktigt att påminna sig om att den naturliga indelning som en person i vårt samhälle indelas i är årskurser snarare än det exakta datum man är född. Exempelvis är de som är födda sammanförda i samma klass i skolan utefter det år de är födda. Därför har det förts en debatt om att ändra bestämmelserna om att personen som får rösta ska ha fyllt senast valdagen till att de som fyllt och fyller det år det är valår. En sådan förändring ger flera fördelar. Dels anpassas röstmöjligheten till de naturliga gemenskaperna och de indelningar som skolans årskurssystem bygger på. Det borde rimligen också leda till ett större engagemang om samtliga 18-åringar det år som det är valår kan föra demokratiska samtal och debatter som sedan kommer att landa i väl avvägda beslut på valdagen. För vårt skolväsende och för pedagoger i skolan måste en sådan förändring vara mycket välkomnad då det blir mycket enklare att bedriva undervisning som syftar till att lägga en grund för politiska bedömningar ifall det i verkligheten sedan mynnar ut i ett personligt engagemang och personligt ställningstagande i ett verkligt val till riksdag, kommun och landsting.
mot · GW02K364 · 2008-10-06 00:00:00 — Införande av elektronisk omröstning i val tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av elektronisk röstning i val. Jag tror att det är dags för en översyn av hur valproceduren går till i . Den tekniska revolutionen med att de flesta i har tillgång till privat Internet skapar möjligheter för att underlätta röstningsförfarandet. I flera länder, t.ex. , prövas nu möjligheten med elektronisk röstning, och borde ligga i framkanten med detta, inte minst mot bakgrund av tillgången till Internet i . Några problem med den viktiga valhemligheten har inte kunnat påvisas på de ställen där elektronisk röstning prövats. Säkerhetsarrangemangen i datasystem är mycket avancerade och beprövade. Fördelarna med elektronisk röstning skulle också vara att räkning av röster samt fördelningen av personröster skulle göras betydligt enklare. I senaste valet tog det i vissa fall innan vi visste exakt vilka som blivit invalda till olika församlingar. En annan fördel skulle ju vara att antalet ogiltiga röster borde begränsas betydligt. Eftersom datorprogrammet säger ifrån ifall man glömt fylla i partival eller om man fyllt i fler än en så uppmärksammas väljaren på detta och kan korrigera sitt val för att den ska kunna sändas/skickas iväg. Den går heller inte att vika ihop eller förstöras av smuts så att den blir oläslig. Jag tror också att fler skulle rösta ifall det gick att göra elektroniskt. Valdeltagandet är lägst i de yngsta åldersgrupperna och kanske skulle det få fler att delta i val ifall det gick att göra elektroniskt. Regeringen bör utreda frågan om att pröva möjligheten till elektronisk röstning, förhoppningsvis redan till valet .
mot · GW02K365 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra vallagen så att alla partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokalen även ska få sina valsedlar med förtryckta nominerade namn utlagda av . De partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokaler i samband med allmänna val har det ändå inte fullt ut. I bestämmelserna gäller det endast valsedlar med partinamn och inte de förtryckta med kandidaternas namn. Detta leder till att alla partier måste distribuera sina valsedlar med kandidatnamnen själva. Än värre är det kanske att möjligheten att kryssa sin kandidat försvåras. Detta leder till att partierna själva får lägga ned mycket resurser på att distribuera valsedlar med förtryckta nominerade namn via olika hushållsutskick. Jag tycker det vore mycket rimligt att de partier som har rätten att få sina valsedlar utlagda i vallokal även skall få valsedlar med de förtryckta nominerade utlagda. Ett problem som uppstår är att partiarbetare, i arbetet med att distribuera valsedlarna till vallokalerna, kan sabotera för andra partier, vilket nog kan intygas av många partiarbetare som varit ute i vallokalerna. Om ansvarade för att lägga ut valsedlar skulle fusket inte vara möjligt, eller i alla fall troligen minskas rejält.
mot · GW02K366 · 2008-10-06 00:00:00 — Begränsning av annonstiderna i radio och tv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa annonstiderna i radio och tv. Det är många människor som tycker att det är för mycket avbrott i radio- och tv-sändningarna för att spela upp respektive visa reklam. Det stör väldigt många, inklusive mig själv, att inte få se hela program ostört utan att det titt som tätt sker avbrott. är det tillåtet med annonser i radio och tv under högst mellan hela klockslag. Jag anser att bestämmelserna måste begränsa tiden för reklam och hur många avbrott som kan anses vara acceptabla i t.ex. en långfilm. 12 minuters reklamavbrott är för generöst och borde dras ned med en tredjedel, d.v.s. till högst . Slutligen anser jag att borde lagstifta om att det inte ska vara tillåtet med att göra hur många avbrott som helst i en långfilm.
mot · GW02K367 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda inrättandet av en integritetsskyddsombudsman. De senaste årens utveckling med bl.a. FRA-lag, hemliga tvångsmedel och datalagringsdirektiv har föranlett en mycket viktig debatt i samhället. Förespråkarna för mer övervakning menar att det är absolut nödvändiga åtgärder som måste införas för ett säkert samhälle. Det finns ett mycket talande citat i detta sammanhang; Ett samhälle som ger upp lite frihet för att vinna lite säkerhet, förtjänar varken eller och kommer att förlora bägge. Vi tycker att behovet av en integritetsskyddsombudsman börjar bli överhängande. huvuduppgift kan vara att företräda medborgares rättigheter och intressen med utgångspunkt i , den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som undertecknade 1950. Myndigheten kan utbilda och informera om , men också bevaka hur konventionen efterlevs i samhället. lämnar till exempel förslag till regeringen på ändringar i svensk lagstiftning och arbetar för att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska använda som en utgångspunkt i sitt arbete. En viktig del i integritetsskyddsombudsmannens arbete kan vara att delta i den allmänna debatten, skapa opinion i angelägna frågor och påverka beslutsfattares och allmänhetens förhållningssätt i integritetsskyddsfrågor.
mot · GW02K370 · 2008-10-03 00:00:00 — Dubbla roller i revision tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring som förhindrar de dubbla rollerna som fullmäktigeledamot och revisor. Den kommunala revisionen i har länge varit ifrågasatt. kom en statlig utredning med förslag om att göra revisionen mer självständig. De lagändringar som då gjordes innebär att en revisor inte kan sitta i kommunstyrelsen eller i annan nämnd. Frågan om ytterligare reglering har ställts på sin spets i , där den moderata ledningen på ett uppseendeväckande tydligt sätt har valt att politisera den kommunala revisionen. Den moderata majoriteten i revisorskollegiet valde att inte rikta någon anmärkning mot den moderata ledningens hantering av privatisering av Tibblegymnasiet. Detta trots att Kommuner och Landstings juristgrupp tydligt visat att hanteringen strider mot kommunallagen och att Statskontoret visar på att kommunfullmäktiges beslut att avknoppa Tibble kommunala gymnasium till Fristående Gymnasium inte bara strider mot kommunallagens princip om likställighet utan även mot . Det känns nu mot bakgrund av bl.a. Täbymoderaternas uppenbara övertramp angeläget att göra rollerna ytterligare ett steg tydligare. Hanteringen av Tibblegymnasiet visar att det finns risk att allvarligt skada förtroendet hos medborgarna när förtroendevalda fullmäktigeledamöter beslutar i ett ärende och samma personer i nästa stund, i egenskap av kommunala revisorer, förväntas granska de egna besluten på ett oberoende och objektivt sätt. Det är dags för en lagändring som förhindrar att en fullmäktigeledamot kan väljas som revisor.
mot · GW02K371 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid upphandlingar och privatisering av skattefinansierad verksamhet. Meddelarskyddet för den som lämnar information till en journalist är en omistlig del av vår demokrati och för granskningen av offentlig verksamhet. Den som lämnar upplysningar ska vara förvissad om att arbetsgivaren eller politiker inte får kännedom om vem som är källan. Men i takt med att borgerligt styrda kommuner och landsting privatiserar eller lägger ut alltmer av den offentliga verksamheten på entreprenad riskerar meddelarskyddet att urholkas. Meddelarskyddet gäller inte i den privata sektorn men det är helt oacceptabelt att det försvinner i skattefinansierad verksamhet bara därför att man byter driftsform. Det finns flera exempel där meddelarskyddet har åsidosatts av privata vårdföretag. Ett sådant exempel är där ledningen spårade ett telefonsamtal en anställd haft med en journalist på tidningen om att ägarna fått i utdelning. Justitieminister har meddelat i ett svar på en fråga att regeringen inte ser något problem med att meddelarskyddet upphävs vid privatiseringar utan framhåller att avtal om tystnadsplikt är mer relevanta än att det finns ett meddelarskydd. Vi anser att regeringens uppfattning innebär en begränsning av offentlighetsprincipen. Vi anser att bör ge regeringen i uppdrag att se över meddelarskyddet så att den också omfattar skattefinansierad verksamhet som upphandlats och bedrivs i privat regi.