mot · GV02Sf25 · 2008-04-23 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RRS28 styrelses framställning angående hantering av arbetsskadeförsäkringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att hanteringen av arbetsskadeförsäkringen blir effektiv och rättssäker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsskadeförsäkringen bör hanteras jämställt och i enlighet med lagstiftarens intentioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i särskild ordning bör låta utreda orsaken bakom den tydliga minskningen av antalet arbetsskadeanmälningar. har i sin granskning av hantering av arbetsskadeförsäkringen, funnit ett antal brister vad avser effektiviteten och rättsäkerheten. Styrelsen framhåller särskilt vikten av att regeringen och analyserar orsakerna till skillnader i arbetsskadebedömningar. Styrelsen ser allvarligt på iakttagelserna och rekommenderar bl.a. att ta sitt ansvar för uppföljning, uppdatera kunskap om arbetsskadebedömningar, ta del av forskning om samband mellan skada och arbete samt att förbättra samordningen mellan arbetsskade- och sjukförsäkring. har också undersökt om målet med arbetsskadeförsäkringen, kan vara i konflikt med ett av socialförsäkringens mål, nämligen att bidra till arbetslinjen. Den ingången kan vara nog så viktig inte minst därför att alltför många med sjukdom och skada får vänta innan prövning eller åtgärder vidtas. ska vi komma ihåg att arbetsskadeförsäkringen avviker från socialförsäkringarna och har delvis annan funktion är sjukförsäkringen. Här kommer vi i huvudsak att uppehålla oss vid hanteringen av arbetsskadeförsäkringen. Målen och formerna för försäkringen kommer att bli föremål för en principiell diskussion som vi avser att återkomma till. Det hänger inte minst ihop med att den borgerliga regeringens arbetslinje förefaller handla enbart om sänkta ersättningsnivåer. sker ett omfattande systemskifte i socialförsäkringarna. Vilka följdverkningar regeringens omfattande förändringar får återstår att se. Troligt är dock att den rehabiliteringskedja som införs i sjukförsäkringen sannolikt får återverkningar i arbetsskadeförsäkringen. Återigen ska vi komma ihåg att arbetsskadeförsäkringen avviker från övriga socialförsäkringar och har en delvis annan funktion är sjukförsäkringen. Systemet innebär en riskspridning mellan branscher och företag. Kostnaderna för arbetsskador bärs solidariskt mellan branscher och arbetsplatser i en försäkring som omfattar alla arbetstagare och arbetsgivare. Konstruktionen gör att rättsliga processer undviks, där skadade arbetstagare via domstolar stämmer sina arbetsgivare för att fullt ut kompenseras ekonomiskt för skadan. En försäkring vid skador i arbetet har en särställning. Detta bygger bl.a. på uppfattningen att den som förvärvsarbetar löper större risk att skadas än andra. Även olyckor vid färd till och från jobbet har varit en viktig del. Ersättningen från arbetsskadeförsäkringen gör att den arbetsskadade behåller den inkomstnivå den skulle ha haft om skadan inte skett även om den arbetsskadade tar ett annat arbete med lägre lönenivå. Alla är kollektivt försäkrade i befintligt skick. Ytterligare en viktig aspekt är att arbetsplatser, arbetsmiljöer och arbetssituationer som skadar synliggörs. Genom att branscher och företag med skadliga arbetsmiljöer synliggörs fungerar arbetsskadeförsäkringen som en informativ signal för samhället att kunna sätta in resurser för snabb rehabilitering och bekämpa skadliga miljöer. Arbetsskadeförsäkringen infördes och är vår äldsta socialförsäkring. har den förändrats vid ett flertal tillfällen.1 Stora skillnader i andelen beviljade ansökningar redovisar i sin framställning statistik över andelen bifall fördelat efter diagnosgrupp och kön . I granskningsrapporten2 finns ytterligare fördjupande statistik som visar att bifallsfrekvensen 2006 varierade starkt mellan länen. I massmedierna har alla kunnat ta del av statistiken från där slutsatsen blir att du som drabbas av arbetssjukdom helst ska vara man och bo i eller för att få den godkänd. Absolut inte kvinna och bosatt i eller . Dessa är de exempel som är mest avvikande i redovisningen. Orsakerna till skillnaderna är inte belysta eller uppföljda i verksamhet, vilket styrelsen framhåller som viktigt att ingående undersöka och analysera. I iakttagelser konstateras att tror att skillnaderna till stor del beror på externa faktorer som inte myndigheten kan påverka. framför dock att inte tillräckligt har undersökt om skillnaderna beror på interna faktorer. Vi förutsätter att regeringen särskilt följer upp den frågan för att kunna säkra en rättssäker hantering av försäkringen. Ingen har heller ansvar för att samla ihop forskningen och de nya rön som presenteras. Ytterligare ett problem är det tydliga kravet på bevisat samband i den medicinska vetenskapen. Granskningsrapporten visar att kännedomen om forskningsrön är bristfällig. Det finns yrkesområden som är outforskade och just därför finns inte några vetenskapligt fastställda orsakssamband. Kvinnors situation forskas om i mindre utsträckning är mäns. Arbetsplatser och därmed arbetsmiljöer förändras också oerhört snabbt. Ett arbetsskadebegrepp kan därför inte stanna vid det som är bevisat genom forskning. Bland annat mot den bakgrunden genomfördes också förändringarna, , i lagen om arbetsskadeförsäkring. Förändringarna innebar att bedömningarna skulle vidgas till att inte enbart baseras på den strikt medicinska bedömningen. Arbetsplatsens utformning och villkor ska väga tungt. En bedömning ska ske av om övervägande skäl talade för att skadan har orsakats av de arbetsförhållanden den skadade utsatts för. Arbetsplatsutredningar måste därför väga tungt i underlag. Dock har relativt få ärenden avgjorts i högre domstolar med den nya lagstiftningen som grund. En rättsbank med nya rättsfall torde därför vara angelägen för . har antalet anmälda arbetssjukdomar mer än halverats enligt statistik från . Minskningen av antalet anmälda arbetsolyckor är avsevärt mindre, . Anmälningar inkomna till . Förklaringar: AS = arbetssjukdomar, AO mf = arbetsolyckor som medfört frånvaro, AO uf = arbetsolyckor utan frånvaro, FO = färdolycka till eller från arbetet. Källa: och . Det är ytterst oroande att tilltron till möjligheten att få arbetssjukdomar godkända som arbetsskador löper risk att minska när olikheter och skillnader redovisas i statistik utan att vara ordentligt utredda och uppföljda. Därför bör regeringen i särskild ordning utreda orsakerna bakom den tydliga minskningen av antalet arbetsskadeanmälningar. Vi socialdemokrater tror inte att arbetsplatser, arbetsmiljöer och arbetssituationer som skadar och leder till sjukdomar har förbättrats så avsevärt att det förklarar statistiken. Människors tilltro till arbetsskadeförsäkringen har minskat av oförklarliga skillnader i bedömningarna, långa handläggningstider för ett anmält ärende och av att ett ärende prövas först med sjukpenning. Ytterligare ett problem är att det tar mycket innan bedömer om ett ärende är en arbetssjukdom. Efter avskaffandet av arbetsskadesjukpenningen dröjer beslutet . Arbetsplatsutredningar och underlag från arbetsplatsen blir därför svårare att hämta in. Med den snabba förändringstakten på arbetsmarknaden kan även mycket annat inträffa. För det förebyggande arbetsmiljöarbetet är det även ett problem att i de ärenden som anmäls och avgörs har förflutit. Att regeringen dessutom avskaffat socialförsäkringsnämnderna är ytterligare en negativ faktor som troligtvis bidrar till att kunskapen om arbetsskador och arbetssjukdomar nu ytterligare avlägsnas från bedömningarna. Den kunskapen kunde tidigare förmedlas av representanter i socialförsäkringsnämnderna från olika arbetsplatser och branscher. Den rehabiliteringskedja som föreslås av den borgerliga regeringen kommer sannolikt att ytterligare försvåra situationen. Införandet av tidsgränser, där den enskilde kan förlora rätten till tidigare arbetsuppgifter och arbetskamrater, riskerar sin anställning samt sorteras ut ur sjukförsäkringen, gör inte heller den med en misstänkt arbetssjukdom friskare. Systemskiftet präglas, förutom av tidsgränser ensidigt riktade mot den enskilde, också av ett tydligt steg mot en mer diagnosbaserad sjukförsäkring, där diffusa diagnoser inte ska ge samma rätt till sjukpenning som andra sjukdomar. Vi beklagar att den borgerliga regeringen backar in . En rättssäker och effektiv försäkring verkar också preventivt behöver en arbetsskadeförsäkring liksom en sjukförsäkring som hänger med i tiden och ser kvinnors och mäns arbetssjukdomar. dör mer än en person i arbetsolyckor. sliter mängder av människor ut sig på arbetet genom att lyfta för tungt och arbeta i ensidiga arbetsställningar. blir mängder av löntagare sjuka av ständig underbemanning. avlider 100 personer för att de utsatts för asbest. skadas tusentals ungdomar på jobbet, ibland med men för livet.3 Det är ett slöseri med människor som vi socialdemokrater inte kan acceptera. För att minska arbetsskadorna och verka för bättre arbetsmiljöer, behöver det förebyggande arbetet förbättras. Men för alla dem där skadan redan skett, måste det finnas en rättssäker och effektiv försäkring. Ett ökat samarbete mellan , och arbetsplatsen, arbetsgivare och aktuell facklig organisation är enligt vår uppfattning viktigt. Även företagshälsovården har i förekommande fall en viktig roll. En anmälan om förmodad arbetsskada direkt till som sänder den vidare till kan vara ett bidrag till att lyfta fram eventuella arbetsmiljöproblem. Det skulle även underlätta för arbetsgivaren och uppmärksamma på problemarbetsplatser. Ytterligare en effekt av ett sådant arbetssätt är att arbetsmiljöer och arbetssituationer som skadar kan synliggöras. Även den som drabbas av en arbetsskada måste genom stöd och hjälp kunna få en bro tillbaka till arbetslivet. Arbetsplatsen där den anställde skadats bör ha både större möjligheter och större skyldigheter att erbjuda en anpassad arbetsplats. Vi socialdemokrater är övertygade om att de allra flesta i grunden vill arbeta och göra rätt för sig bara de är friska och orkar. Människor behöver efter en längre tids sjukdom eller skada olika slag av stöd och hjälp för att återgå i arbete. Människor vill tillhöra ett socialt sammanhang, vill delta i samhället och bidra utifrån sina förutsättningar. En rättssäker och effektiv arbetsskadeförsäkring har också ett preventivt syfte. Vi socialdemokrater vill investera i god arbetsmiljö och i reella insatser som breddar broarna tillbaka till arbete. Om inte slösar vi bort arbetskraft och blir mindre som välfärdsland. I modern tid ändrades den gamla lagen om yrkesskadeförsäkring till lagen om arbetsskadeförsäkring 1976. Därefter stramades bevisreglerna upp 1993 för att sedan mildras 2002.