ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Kr251 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synen på svenskt filmstöd. En kvalitativ och levande filmsektor är viktig del i kulturverksamheten, särskilt för ett litet språkområde som med begränsade möjligheter till kompletterande intäkter genom kommersiellt lönsam export. Svensk film levandehåller och utvecklar språket, roar och engagerar människor i alla åldrar, speglar vår samtid och bidrar dessutom till att marknadsföra ute i världen. I det moderna filmlandskapet finns allt fler möjligheter för filmvisning varhelst man bor i landet. Den tekniska utvecklingen har lett till att tillgängligheten för alla att se film är bättre . Köpfilm, hyrfilm, betal-tv-kanaler och video-on-demand via nätet är exempel på distributionsvägar som tillkommit under , vid sidan av biografen som i också moderniserats. Andelen svensk film på svenska biografer har också glädjande nog ökat till följd av en aktiv programsättning. Även om möjligheterna att se och tillgodogöra sig svensk film på ett dramatiskt sätt ökat så är läget för svenska filmskapare ansträngt. Det är otvetydigt att det som avgör svensk films framtid är möjligheterna till att skapa kvalitativa och attraktiva filmer. Utmaningen för den svenska filmbranschen är således inte distributionen utan produktionen. Hur kan vi öka den svenska filmproduktionen framför allt kvalitativt? Hur underlättar vi för fler svenska storfilmer och hur skapar vi förutsättningar för fler filmskapare och fler ? Den utgångspunkten bör gälla för den statliga filmpolitiken och därmed för filmstödet. Statens filmstöd bör därför helt inriktas på produktion av film, och inte naggas av satsningar på infrastruktur och teknik. Ett stöd som riktar sig direkt till svensk filmproduktion är det bästa sättet att få svensk filmproduktion att leva vidare. En sådan inriktning gynnar alla aktörer inom branschen och samtliga konsumenter av film, oavsett vilken visningsform man än väljer att ta del av filmen i. Stöd som utformas kring infrastruktur kommer ofrånkomligt att gynna just den distributionsformen och riskerar att hämma utvecklingen av nya distributionsvägar. Ett digitaliseringsstöd till vissa biografer skulle exempelvis innebära dels en snedvridning av konkurrensen inom det området, dels bara komma en begränsad del av svensk filmpublik till del. Det är inte rimligt. En films publik- och kulturvärde är den historia som berättas och på vilket sätt historien framförs. Bra film och goda villkor för filmskapare är grunden för en levande filmmarknad, och det är också den utgångspunkt som filmstöd bör utformas utifrån.
mot · GW02Kr253 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ökad hänsyn bör tas till friluftsrörelsens status med idrottsrörelsen som förebild. Kunskapen om friluftslivets hälsovärde samt om utevistelsen och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsan har funnits i samhället . Samhället bör prioritera förebyggande hälsovård, då det leder till minskade kostnader för sjukvården på lång sikt. När det gäller friluftslivets insatser som en del i ett rikare liv, är det många åtgärder som kan vidtas. Det kan vara allt ifrån att bevara närströvområden till att bygga cykelbanor eller införa utepedagogik i förskola och skola. Det finns stora ekonomiska vinster att göra för den enskilde och för samhället genom att investera i goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Friluftsorganisationerna tar ett stort ansvar för att bygga ett mer hälsosamt samhälle. Vi anser därför att friluftslivets organisationer från samhällets sida bör ges en högre status och att ökad hänsyn bör tas till det förebyggande arbetet. bör friluftsrörelsen på samma sätt som idrottsrörelsen kunna administrera sina bidrag själva.
mot · GW02Kr254 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föremålsvården i . beslutade regeringen att verksamheten vid Stiftelsen i skulle utvärderas ur ett kulturhistoriskt perspektiv. Utifrån den översyn som är gjord framstår KIT-verksamheten (Kulturarvs-IT) i , precis som i , som välfungerande. De har utfört sitt arbete väl inom ramen för uppdraget. Vidare går det att läsa i översynen att uppdragsgivarna är nöjda. Samma institutioner har varit uppdragsgivare , några ända sedan starten . I arbetar framför allt med foton, i huvudsak föremålsbilder, och vissa dokument. De tre största uppdragsgivarna för i var (), Livrustkammaren (Livrustkammaren och med Stiftelsen ) och och bibliotek. Den sistnämnda har ända sedan starten varit en av de största uppdragsgivarna till i , något som delvis kan förklaras med att de har en egen arkivdepå alldeles vägg i vägg med . kommun har sedan starten haft ett stort engagemang för verksamheten och har bidragit till att verksamheten fungerat väl. Bland annat har kommunen upplåtit lokaler åt KIT-verksamheten utan kostnader. I samma lokaler finns också, förutom ovannämnda arkivdepå, även Svenska Filminstitutets förvaringsmagasin för dokumentärfilm. Sammanlagt arbetar nio personer i , och personalen i KIT-avdelning har gjort ett bra arbete. Flera av de personer som arbetar på Föremålsvården i har olika former av funktionshinder som genom detta arbete har fått meningsfulla uppgifter. Vid en nedläggning blir de arbetlösa. Hur rimmar detta med regeringens jobbpolitik? Jag ställer mig också undrande till regeringens bristande regionala ansvar när det gäller att se till att fler regioner får nationella uppgifter, även inom kultursektorn. När det gäller arkivfrågorna kommer vi att behöva satsa mer på vårt kulturarv för att generationerna efter oss ska kunna ta del av vår historia. Vi har många kulturskatter som behöver bevaras, däribland historiska fotografier. Det är därför viktigt att föremålsvården i får fortsätta sin verksamhet.
mot · GW02Kr256 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den ideella sektorns betydelse. Den ideella sektorn har en utomordentligt stor betydelse för det svenska samhället. Enligt (SOU 1999:84) finns det i cirka 200000 ideella föreningar som tillsammans engagerar av oss svenskar. Det är inom den ideella sektorn som en stor del av den demokratiska fostran sker. Folkrörelserna och den ideella sektorn möter en allt starkare konkurrens om människors tid och engagemang. har en förskjutning skett från ett vi- till ett jag-perspektiv i samhället, vilket innebär att det nu är svårare att engagera funktionärer. Friluftsliv har ett egenvärde i form av omedelbar glädje av själva natur- och kulturupplevelsen och avkopplingen. Friluftslivet medför god livskvalitet och bättre hälsa, ökad miljömedvetenhet och förståelse för en hållbar förvaltning av natur- och kulturresurserna. Friluftsliv utövas av många, är generationsöverbryggande och kräver i sig inga stora offentliga eller privata investeringar. Att ägna sig åt friluftsliv i ungdomen skapar vanor som visar sig bestå långt upp i åldrarna. I vårt biologiska arv ligger ett stort behov av både fysisk aktivitet och naturkontakt. Just friluftsliv kan tillfredsställa dessa behov. av vår befolkning är positivt inställd till friluftsliv, och lika många anser att friluftsliv leder till ökad hälsa visar en Sifoundersökning. Vistelse i skog och mark, vandring, jakt, fiske, skidåkning och cykling är de aktiviteter som svenska folket starkast förknippar med friluftsliv. vet vi att svenskarna rör sig allt mindre på arbetet, i skolan, och på väg till och från arbete och skola. Vi är på väg att bli ett allt mer stillasittande folk och detta kan utvecklas till ett folkhälsoproblem. Friluftsliv och rörelse är emellertid inte enbart ett individuellt ansvar utan bygger även på goda samhälleliga förutsättningar. Det är därför viktigt att samhället tar ett fortsatt ansvar för utvecklingen av den ideella sektorn i allmänhet och friluftslivet i synnerhet. Alla dessa viktiga verksamheter griper in i många politikområden och kräver därför insatser av flera samhällsaktörer på alla olika nivåer. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Kr258 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge myndigheten för levande historia i uppdrag att möjliggöra och uppmuntra skolresor till samt andra minnesplatser för folkmord och brott mot mänskligheten. Forum för levande historia har ett mycket viktigt uppdrag. Genom att med utgångspunkt i Förintelsen främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter, läggs grunden för att framtida generationer inte upprepar historiska misstag som fått förödande konsekvenser för mänskligheten. Forum för levande historia har av samma anledning fått i uppdrag att uppmärksamma brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer. Ofta sker kunskapsspridandet genom tankeväckande och inspirerande utställningar, debatter, lärarseminarier och tryckt material såsom boken må ni berätta ett arbete som leder till reflektion och uppmuntrar självständigt tänkande. Vi vet att personliga berättelser av folkmordens överlevare gör ett mycket starkt intryck och leder till tankar om det egna ansvaret. Sådana berättelser förmedlas på skolor runtom i landet. Ett personligt besök på en plats där brott mot mänskligheten i form av folkmord har ägt rum är förmodligen också något av det stakaste intrycket vi kan ge våra ungdomar. Därför bör staten möjliggöra och uppmuntra att det görs skolresor till minnesplatser där brott mot mänskligheten ägt rum. Det kan handla om koncentrationsläger och även de läger och de kommunistiska diktaturerna använde sig av, såsom Perm-36. Forum för levande historia är den naturliga sådant arbete. Genom att ge skolor möjlighet att ansöka om stöd för klassresor till samt andra minnesplatser för folkmord och brott mot mänskligheten bidrar vi till att de kanske viktigaste av 1900-talets lärdomar förs vidare. Detta bör ge regeringen till känna. i (fp)
mot · GW02Kr259 · 2008-10-03 00:00:00 — Ett nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ett nationellt centrum för dokumentärfotografi vid i . Den dokumentärfotografiska traditionen är stark i , mycket tack vare fotografen och författaren , välkänd för alla västerbottningar och uppmärksammad 1993 genom det internationella för sitt fotografiska arbete. Fotografen är såväl nationellt som internationellt erkänd. behöver ett nationellt centrum för dokumentärfotografi och den självklara platsen för detta centrum är Museum i . är med i det nationella nätverket för dokumentärfotografi tillsammans med ett tiotal andra svenska museer. Detta gör ytterligare särskilt lämpat för ett nationellt uppdrag inom området. Vid ett nationellt centrum kan duktiga fotografer få möjlighet att arbeta dokumentärt på det sätt som gjorde, det vill säga att arbeta långsiktigt med att belysa en viss samhällsföreteelse som de själva är väl insatta i. Kompetensen vid centrumet kan också ta upp dokumentärfotografens villkor då och . Med utställningar och publikationer ska centrumet visa vad som finns i arkiv och vad som åstadkommes i nya projekt. Ett nationellt centrum för dokumentärfotografi skapar också goda förutsättningar för framtidens dokumentärfotografer. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Kr260 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga bidrag till politiska ungdomsförbund. De politiska ungdomsförbunden mottar stora summor i statliga bidrag. Utbetalningarna administreras av och följer samma regelverk som bidrag till andra ungdomsorganisationer, vilket bland annat innebär att statsbidragets storlek baseras på antalet medlemmar och antalet aktiva lokalavdelningar. Begreppet ungdomsorganisationer är brett och bland de organisationer som fick statsbidrag ryms allt från politiska ungdomsförbund till religiösa organisationer och rollspelsföreningar. Syftet med bidragen är att ungdomsorganisationerna ska kunna utveckla sin verksamhet eftersom staten ansett att hela samhället vinner på att ungdomar kan påverka och är delaktiga. När det gäller bidragen till de politiska ungdomsförbunden har det förekommit oegentligheter och frågetecken kring medlemsregistren. I flera av fallen kan man konstatera att medlemsregistren varit uppblåsta, och i vissa fall har krävt tillbaka pengar eftersom bidragen utbetalats på felaktiga grunder. Man kan på goda grunder ifrågasätta varför politiska ungdomsförbund över huvud taget ska få bidrag från staten. Att utveckla politiskt engagemang hos ungdomar och fostra demokratiska ideal är så viktigt att det inte borde vara en verksamhet som är beroende av statsbidrag. Så länge den är det bör emellertid statsbidraget utformas på ett bättre sätt än . Dagens system, där medlemsantalet och antalet lokalföreningar är styrande, skapar flera problem. För att på ett rimligt sätt säkerställa riktigheten i de uppgifter ungdomsförbunden lämnar måste kontrollera medlemsregistren. I ungdomsförbundens fall blir en sådan kontroll känslig eftersom det i praktiken innebär att en statlig myndighet vill granska medlemsregistret i en politisk organisation. En sådan ordning rimmar illa med de i övrigt strikta reglerna som finns kring åsiktsregistrering. Vidare skapar fusk och oegentligheter hos ett politiskt ungdomsförbund allmän misstro mot politiken och, i värsta fall, mot demokratin. Även de organisationer som skött sina medlemsregister drabbas och svärtas ned i debatten. Det undergräver förtroendet för politiken och alla andra ungdomsorganisationer och motverkar i förlängningen bidragens syfte. I flera län och regioner har de ovan beskriva problemen hanterats genom att de politiska ungdomsförbunden skilts ut från övriga ungdomsorganisationer och fått bidrag baserat på moderpartiernas mandat i kommun- eller . Det har undanröjt alla misstankar om fusk med medlemsregistren, och det gör dessutom att politiska ungdomsförbund inte behöver lämna ut sina medlemsregister till offentliga myndigheter. Om de politiska ungdomsförbunden även i fortsättningen ska erhålla statsbidrag bör ett liknande system införas på nationell nivå. Det skulle betyda att bidragen till ungdomsförbunden skulle baseras på moderpartiernas mandat i .
mot · GW02Kr262 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . För att rädda den svenska smalfilmen startade på regeringens uppdrag en nationell räddningsaktion och det nationella filmarkivet etablerades i . disponerar för verksamheten i , men det är fortfarande oklart hur det blir med verksamhet . Som framhålls i proposition 2005/06:3 Fokus på film en ny svensk filmpolitik befinner sig arkivet i i många avseenden ännu i en uppbyggnadsfas, och det är därför olyckligt, att man måste förlita sig till finansiering via den årliga statsbudgeten och inte en mera långsiktig finansiering. Inför innevarande år beviljade kommun, där ligger, dessutom i bidrag till verksamheten. Arkivet är unikt i sitt slag och har till uppgift att samla in, vårda, bevara och tillgängliggöra icke-fiktiv film som upptagits på filmbas men inte där avsedd för biografvisning. Genom att i etablerades, finns nu en nationell kulturinstitution som tar hand om kulturhistorisk värdefull film, som i hög grad berättar om 1900-talets , film som annars skulle stanna i gömmorna hos föreningar, företag och privatpersoner. Alltsedan starten har arkivet samarbetat med länsmuseer över hela landet. Detta skapar i sin tur stora möjligheter, att arkivet kan bli en positiv resurs för museerna i deras strävan att integrera den kulturhistoriskt värdefulla filmen i den regionala utställningsverksamheten. Samarbete har dessutom etablerats med högskola och universitet i syfte att få till rutiner och bedriva forskning på arkivets material. Samarbete finns även med företag och en lång rad föreningar. På har i blivit känt över hela landet. Antalet filmer som lämnas in till arkivet är mångdubbelt större än vad arkivet med nuvarande kapacitet kan ta hand om. Det är därför av största vikt att satsningen vid arkivet fortsätter med syfte att rädda den kulturhistoriskt värdefulla filmen undan förstörelse samt att göra den tillgänglig för forskning och för allmänhet. Det utvecklingsarbete, som omnämns i filmpropositionen, där filmer lagras digitalt i en databas för att bli tillgängliga online för forskning bör ges hög prioritet. Utvecklingsarbetet bör också leda till att film skall kunna bli tillgängligt online för allmänheten. Etableringen i har bland annat i proposition angetts ha mycket stor betydelse ur såväl kulturpolitiskt som regionalpolitiskt perspektiv bland annat genom att ett 20-tal arbetstillfällen kan skapas i regionen. Effekten kan bli att tjänster försvinner från , vilket går tvärt emot regeringens politik som skall gå ut på att få fler personer i arbete och inte färre. Det är av största vikt att i får ett fortsatt och långsiktigt stöd och att vårt svenska kulturarv bevaras. Det finns många och viktiga arbetsuppgifter att utföra.
mot · GW02Kr263 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . var , från dalabruksorten i norr till vid i söder, den snabbaste och billigaste vägen mellan och . Den långa kanalen blev en nationalekonomisk succé, där den drog fram genom ett av förnämsta bruksdistrikt. kanalaktiebolag har funnits med viktigaste uppgift att hålla farleden tillgänglig och säker för seglation. Nyttotrafiken på kanalen upphörde dock . förklarades som byggnadsminne, vilket medför särskilda förpliktelser för de fyra delägarkommunerna att vårda kanalverk, bankar och byggnader. Längs hela kanalen har, trots ombyggnader och tekniska problem, trafiken pågått och därmed varit en betydelsefull tillgång för många människors arbets- och livsmiljö. Bolagets ekonomi har under alla år varit ansträngd, inte minst sedan nyttotrafiken upphörde, och bolagsstyrelsen har ständigt jagat samhällsbidrag och olika former av stöd till kanalens drift och underhåll. Utan driftsbidragen från delägarkommunerna samt från landstingen i och skulle inte säkerheten för farleden och därmed kanaltrafiken upprätthållas. Genom ett stöd från har kanalbolaget under givits bättre förutsättningar att förvalta det industrihistoriska arvet, dels genom kunskapsutveckling, dels genom nya infrastrukturella aktiviteter, som ett komplement till den ordinarie verksamheten. Sedan EG-stödet upphörde har emellertid kanalbolagets arbete med att upprätthålla kanalanläggningens status och de omgivande industri- och kulturhistoriska miljöerna försvårats ytterligare. Det är därför av största vikt att fler aktörer görs delaktiga i kanalens och kanalbolagets utvecklingsarbete och framtid. Det finns många historiska miljöer att värna och vårda längs . Det finns också utvecklingspotential när det gäller båttrafiken med tillhörande friluftsliv och ekoturism, och det finns ett stigande intresse för att färdas längre och kortare sträckor på kanalen. Kvarstår gör dock nödvändigheten av ett samhällsbidrag till för driftskostnader avseende främjandet av kanaltrafiken, en verksamhet väl värd att värna inte enbart av delägarkommunerna utan även i ett riksperspektiv.
mot · GW02Kr264 · 2008-10-02 00:00:00 — Fri entré på statliga museer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra den fria entrén på de nationella museerna. Den fria entrén på nationella museer var en stor succé, det har flera museer kunnat vittna om. Antalet besökande ökade och helt nya grupper av medborgare besökte deras verksamheter. Efter det att regeringen tagit bort denna populära reform har besökssiffrorna sjunkit. Detta visar klart att det inte är en fråga om intresse från allmänheten, utan museibesök är till stor del en fråga om att ha råd till besöken. Att besöken sjunker är naturligtvis oroväckande, ur såväl ett nationellt som lokalt perspektiv. När besöken på våra nationella museer kostar mer pengar än vad man, som privatperson, har råd med så tvingas man välja bort besöket. Det innebär i förlängningen att stora delar av vår befolkning inte kommer att kunna använda sig av museerna som ju tillhör oss alla, genom att de delfinansieras genom skattemedel. Det måste vara en demokratisk rättighet att de nationella museerna är tillgängliga för alla. Det får inte vara plånboken som avgör om jag har möjlighet att få kunskap om och insikt i det som museerna tillhandahåller. Det är nu hög tid att se över möjligheterna att åter införa fri entré på våra statliga museer.
mot · GW02Kr265 · 2008-10-02 00:00:00 — En bok för alla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsfrämjande åtgärder. Läsandet, särskilt det skönlitterära, har alltid varit en klassfråga. En bok för alla med rimliga priser och läsfrämjande verksamhet har varit ett bra sätt för att bryta detta klassmönster. En bok för alla har också spelat en betydande roll för bibliotekens utåtriktade verksamhet och de arbetsplatsbibliotek som under många årtionden byggts upp på arbetsplatser runt om i vårt land. Att statsstödet till En bok för alla dragits in är en oerhört olycklig utveckling som inneburit kraftigt försämrade villkor för verksamheten. Genom att inte stödja verksamheten ekonomiskt har man övergivit både barn och vuxna som är ovana att läsa. Det är dessa vuxna som kan bryta mönstret genom att se till att deras egna barn börjar läsa redan i tidig ålder. Det innebär att stora delar av satsningen med En bok för alla på kommer att gå förlorad om inte läget förändras. Den grupp som nås genom En bok för alla är ofta inte samma som de som nås genom att marknaden själv ger ut billiga pocketböcker. Det är därför inte enbart en fråga om pengar, utan satsningen på En bok för alla är en folkbildande satsning för stora grupper som annars inte skulle ta del av detta. Det är angeläget att se över hur detta behov av läsfrämjande åtgärder kan tillgodoses för att öka barns och vuxnas läsande.
mot · GW02Kr269 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om underårigas rätt till föreningsorganisation. Många av ungdomsorganisationerna i har endast underåriga som föreningsmedlemmar eller förtroendevalda. Ett exempel är Sverok (). De har många föreningar med enbart underåriga i styrelsen då deras verksamhet bygger på små föreningar utan egentligt stöd från vuxna. Detta är i många delar mycket positivt, men det finns även stora problem. Det finns tydliga tendenser i samhället som pekar på att det blir allt svårare för underåriga att organisera sig i föreningar. Kommuner och banker är ofta tveksamma om underåriga kan och har rätt att konstituera en förening då i lagstiftningen kan åberopas kring att underåriga inte har fullt eget juridiskt mandat. Med en sådan hänvisning till att underåriga inte kan konstituera en förening blir föreningar med underåriga i styrelsen nekade att öppna föreningskonto hos banker och att få organisationsnummer hos de lokala skattemyndigheterna. Utan organisationsnummer kan man inte få konto eller plusgiro, vilket är krav för att få föreningsbidrag. Detta gör att föreningarna får svårt att existera eftersom de inte kan ta emot bidrag för att finansiera sin verksamhet, varken från sitt riksförbund eller från kommunen. Det finns exempel på att föreningar ansökt om organisationsnummer hos och blivit nekade detta med hänvisning till att styrelserna bestod av underåriga. Detta överklagades, men länsrätten i berört län beslutade att inte ens pröva överklagan då de ansåg att underåriga ordförande inte har processbehörighet. Avvisningsbeslutet är nu också överklagat till kammarrätten i ett annat län. Detta är bara ett exempel på hur myndigheter ser på underåriga och hur svårt det är att göra något åt detta. Om dessa tendenser fortskrider i samhället är det en stark inskränkning av ungas möjligheter att organisera sig och grundlagen om friheten att organisera sig i förening verkar bara gälla vissa inte alla i . Det bör göras en grundlig översyn kring hur människors möjlighet att organisera sig i föreningar.