mot · GV02N377 · 2008-08-01 00:00:00 — 3Klara mål i energipolitiken4 4Energieffektivisering i bostäder och lokaler4 6Privata monopol under konsumenternas kontroll5 7Rätt pris vid rätt tid6 8Även industrin måste ta sitt klimatansvar6 9Ökad vindkraft och biobaserad elproduktion7 11Naturgas hindrar en hållbar energiomställning9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målsättningen måste vara att minska förbrukningen av el och fossila bränslen som elproduktionen från vindkraft och bioenergi ökar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vita certifikat bör införas, som ålägger elleverantörer att effektivisera en av regeringen beslutad procentandel av vad de säljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prishöjningar som uppkommer genom marginalkostnadsprissättningen på kolkraft inte ska gå till företagen utan ska skattas bort och återföras till konsumenterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effektivare ska kunna kontrollera prissättningen i de naturliga monopolen och att myndigheten bör få ett starkare konsumentinflytande med regionala deltagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa rörlig eltaxa, bl.a. att företag som kan erbjuda timvis avläsning bör premieras med lägre elskatt till sina kunder, som kunderna löpande ges tillgång till förbrukningstal och priser på Internet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att konsumenterna bättre ska kunna se elkostnaderna och det faktiska priset och att ansvariga myndigheter skyndsamt ska komma med förslag som ger konsumenten ett elpris inklusive nätavgifter, skatter m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att skyndsamt utreda förutsättningar, konsekvenser och behovet av politiska och/eller ekonomiska incitament till industrin för att minska sin elförbrukning och användning av fossila bränslen med 25, 30, 35 respektive till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vindkraften bör ge el och att kraftvärme bör bidra med ytterligare el till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nuvarande system med elcertifikat bör utvecklas och även omfatta industrin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en del av ansvaret för utbyggnaden av ny hållbar elproduktion även bör tas av existerande elproduktionsföretag i relation till deras totala elproduktion inom landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avvisa utbyggnad av naturgasnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om säker kraftöverföring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja anslaget för energiforskningen, särskilt med hänsyn till energieffektivisering och biodrivmedel. 1 Yrkande 5 hänvisat till SkU. 3Klara mål i energipolitiken vill bygga ett rättvist, tryggt och hållbart energisystem, som samspelar med de strukturomställningar vi måste göra för att klara klimatmål, minska utsläpp av växthusgaser, förbättra miljön och bygga ett socialt och ekonomiskt bärkraftigt samhälle. En utveckling vi kan och måste klara av. har varit och kommer att förbli en strategisk kraft i omställningen och stå upp för de många och svagaste i samhället. Energikostnaderna har ökat betydligt snabbare än konsumentprisindex och har för vanliga familjer blivit en betungande utgiftspost. Energikostnaderna för den lågavlönade familjen är av disponibla inkomsten, men för den högavlönade. anser att energipolitiken måste vara målinriktad, genomförbar och att kostnaderna måste vara rättvist fördelade. Energieffektiviseringsarbetet måste intensifieras med konkreta mål och handlingsplaner. Vi vill heller inte tillåta energiproducenter och leverantörer ta ut oskäliga monopol- och oligopolpriser. anser att målsättningen måste vara att minska förbrukningen av el och av den fossila energin, samt öka elproduktionen från vindkraft och bioenergi med , vilket möjliggör att klimatmål på minst 35 procents minskning av växthusgaserna kan uppnås och att förutsättningar skapas att avveckla kärnkraften till 2025 och därmed undanröja det på kort sikt allvarligaste hotet mot vår framtida välfärd och hälsa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4Energieffektivisering i bostäder och lokaler Bostäder och lokaler står för av energianvändning. mål är att minska bruket av fossila bränslen och att spara av elförbrukningen inom bostads- och lokalsektorn genom en kraftfull satsning på energieffektivisering, konvertering från direktverkande el och oljepannor, ändrade byggnormer, utbyggnad av fjärrvärme baserad på biobränsle, användning av energisnålare apparater, utbildning m.m. inom bostadssektorn och servicesektorn. föreslår att ett centrum för energieffektivisering etableras för att ansvara för energibesparingarna i bostadssektorn, se motion 2007/08:N286. Till skillnad från regeringen föreslår vi inte minskade resurser utan kraftigt ökade resurser en ökning med jämfört med regeringens förslag. anser också att vita certifikat bör införas. Vita certifikat som ålägger elleverantörer att effektivisera en procentandel av vad de säljer. Företagen kan antingen själva ansvara för energieffektiviseringen eller köpa certifikat av andra, exempelvis bostadsföretag eller företag som har energieffektiviserat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill skatta bort oskäliga övervinster från energibolagen. Utsläppshandel har medfört att elpriserna höjts genom marginalkostnadsprissättning av företagen, baserad på kolkraftverk på kontinenten. Det gäller huvudsakligen el som producerats vid kärn- och vattenkraftverk. Övervinsterna har varit . anser att prishöjningen som uppkommer genom marginalkostnadsprissättningen på kolkraft inte skall gå till företagen utan skall skattas bort och återföras till konsumenterna. Regeringen har föreslagit höjd fastighetsskatt för vattenkraft och höjd kärnkraftsskatt på sammantaget 1 miljard. Vi anser att detta är ett steg i rätt riktning, men långt ifrån de 15 miljarder företagen tagit från konsumenterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Privata monopol under konsumenternas kontroll I stängde den privata monopolleverantören av elen till gatubelysningen i ett försök att kraftigt höja elpriset. Nätleverantörerna av el har genomgående ökat sina priser mycket mer än konsumentprisindex och privata elleverantörer har högre priser än kommunala leverantörer. försök att korrigera oskäliga prisökningar har genomgående överklagats av energibolagen. Det tar att eventuellt kunna korrigera oskäliga uttag av monopolpriser. Regeringen skriver: Den nuvarande regleringen av nätverksamheten fungerar inte tillfredsställande, vilket bland annat lett till utdragna rättsprocesser som skapar osäkerhet och bristande förtroende hos både nätägare och elkonsumenter. anser att de privata energileverantörernas monopol av el måste ställas under konsumenternas kontroll och avvecklas. Förekomsten av privata naturliga monopol kan inte undvikas på kort sikt. Däremot måste insynen i monopolen kunna granskas och snabbt korrigeras, så att inte oskäliga priser tas ut. För att kunna övervaka de privata monopolens prissättning är det nödvändigt att områdesvisa leveransmonopol bildar fristående företag och att alla relationer till moderbolag skall redovisas, samt att företagens uppgifter offentliggörs. Härigenom skapas förutsättningar för att effektivare kontrollera om prissättningen i de naturliga monopolen är rimlig. Även inom fjärrvärmeområdet finns motsvarande behov. Liknande förslag kommer också från EU. Det är också önskvärt att den nya myndigheten får ett starkare konsumentinflytande med regionala/lokala deltagare, som också ges möjlighet att formulera de prissättningsmodeller som brukas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Rätt pris vid rätt tid Allt fler konsumenter vill kunna följa elförbrukningen och spara på sina elkostnader genom timvis avläsning. På flera håll har energibolag genomfört timvis avläsning av elförbrukningen för konsumenten. Regeringen föreslår att låta införa månadsvisa avläsningar. Det finns ingen anledning att vänta med timvis avläsning, när förutsättningar finns. Tvärtom bör företag som kan erbjuda timvis avläsning premieras, exempelvis med lägre elskatt till sina kunder, som kunderna löpande ges tillgång till förbrukningstal och priser på Internet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att konsumenterna bättre skall kunna se elpriset och de faktiska kostnaderna vill införa rörlig eltaxa. Regeringen bör tillsätta en utredning över hur ett system med enbart en rörlig eltaxa kan genomföras för att stimulera effektivisering. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8Även industrin måste ta sitt klimatansvar Av landets totala energianvändning står industrin för . Industriföretagen står för av sysselsättningen, men betalar endast en marginell del av de energiskatter och avgifter som gäller för andra. Detta förhållande har motiverats av att industrin behöver internationella konkurrensförutsättningar. Men minskar detta incitamenten till energieffektiviseringsåtgärder inom industrin och våra möjligheter att avveckla kärnkraften och uppnå klimatmål. Forskare vid Tema teknik i har visat att den mindre elintensiva industrin kan effektivisera sin elanvändning . Kommissionen för oljeoberoende har angett att den icke-energiintensiva industrin i många fall har en potential för eleffektivisering på . På kort sikt kan industrin effektivisera energianvändningen med relativt enkla medel, som byte av pumpar, varvtalstyrning av fläktar, energieffektivare motorer etc. Enbart inom massaindustrin kan denna typ av åtgärder spara av elförbrukningen. På kan industrin minska sin energianvändning genom att byta ut delprocesser och komplettera med nya, som exempelvis bättre utnyttjar energi och andra insatsvaror. Alla fabriker har ett bäst-före-datum, och detta gäller även våra basindustrier. I samband med att gamla fabriker läggs ner och nya byggs kommer betydande möjligheter till energieffektivisering att göra sig gällande. och energiintensiva industriföretag planerar att genomföra närmare 900 åtgärder för att minska sin elanvändning, Programmet för energieffektivisering (PFE). Företagen kommer att investera i dessa åtgärder, som ska genomföras . Tillsammans beräknas företagen spara minst en TWh el . Företagen slipper då att betala elskatten på . Med dagens utformning gäller PFE endast energiintensiva företag och de flesta industriföretag ges inte denna möjlighet. Mot bakgrund av den energieffektiviseringspotential som finns inom industrin bör målsättningen vara att spara av elen och minska andelen fossila bränslen . För att uppnå dessa mål kan olika typer av åtgärder tänkas, exempelvis att el- och koldioxidskatten successivt höjs för industrin, så att alla energiskatter och avgifter blir lika oberoende av användare, som en del av dessa skatter kan krediteras vid energieffektivisering. Vi föreslår att regeringen ger i uppdrag att skyndsamt utreda förutsättningar, konsekvenser och behovet av politiska och/eller ekonomiska incitament till industrin för att minska sin elförbrukning och användning av fossila bränslen med 25, 30, . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9Ökad vindkraft och biobaserad elproduktion har mycket stora och goda möjligheter att bygga ut elproduktionen på ett ekonomiskt och ekologiskt hållbart sätt. anser att vindkraften och den bioenergibaserade kraftvärmen vardera bör byggas ut med 15TWh . uppgick den totala elproduktionen i till ungefär . Elproduktionen baseras huvudsakligen på kärnkraft () och vattenkraft (72TWh). Resterande procent utgörs i huvudsak av biobränslebaserad elproduktion i massaindustrin och i fjärrvärmeanläggningar. En TWh el produceras genom vindkraftverk. Kraftvärmen producerade , vilket är ganska nära vad som är möjligt med befintliga anläggningar. Men har väldigt mycket fjärrvärme. Med modern teknik, bl.a. förgasning av biobränsle och förbränning i gasturbin och elproduktion i ångturbin, biogaskombi, finns en elproduktionspotential upp mot . Dessutom finns det stort utrymme för att öka kraftvärmen och elproduktionen i industrin, bl.a. genom svartlutsförgasning. Kraftvärme i den finska skogsindustrin t.ex. är mycket mer utbyggd än i den svenska. bidrog vindkraften med knappt en TWh i . I , som är mycket mindre till ytan, var vindkraftsproduktionen . I producerade vindkraften . Potentialen i är 76TWh . I är potentialen mycket större. Vad som är praktiskt tillgängligt beror bl.a. på tillgången av reservkraft, när det inte blåser. Här har vattenkraften med sina reglermöjligheter ett extra värde när vindkraften byggs ut. anser att vindkraften bör ge el och att kraftvärmen bör bidra med ytterliggare el . Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. Nuvarande system med elcertifikat bör utvecklas och även omfatta industrin. Detta ska som sin mening ge regeringen till känna. En del av ansvaret för denna utbyggnad bör även tas av existerande elproduktionsföretag i relation till deras totala elproduktion inom landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De två reaktorer som allvarligt hotade miljontals människor, , är nu avvecklade. Att inte fortsätta kärnkraftsavvecklingen i enlighet med det beslut , och Socialdemokraterna fattade 1997 är inte bara ett formidabelt risktagande utan även ett hinder för nödvändiga framtidsinvesteringar. Regeringen avser att tillåta en effekthöjning av reaktorer och en fördubbling av deras livslängd till . anser att regeringens kärnkraftsvänliga politik med effekthöjningar, ökad livslängd och nya reaktorer inte bara ökar riskerna för en allvarlig reaktorolycka, där kanske miljoner människor förgiftas av radioaktivitet och tvingas att flytta, utan också står i bjärt kontrast till regeringens så kallade klimatpolitik. En politik som leder till ett elöverskott på el motsvarande tre fyra kärnkraftsreaktorers produktionskapacitet, enligt , och kraftigt kommer att försämra lönsamheten och takten i såväl energieffektiviseringsarbetet som utbyggnaden av ett hållbart energisystem med vindkraft och kraftvärme. Med utgångspunkt i mål och förslag till handlingsplaner inom energipolitiken, som redovisas i denna motion, kan elbalans utvecklas enligt nedan. 61,20* Kärnkraft (2025) *var ett torrår. Bostäder, service m.m. energiförslag skapar förutsättningar att med god marginal avveckla kärnkraften. I övrigt hänvisas till en särskild motion om kärnkraft, motion 2007/08:N378. 11Naturgas hindrar en hållbar energiomställning Somliga anger att en utbyggnad av naturgasen är en nödvändig parantes för att klara kärnkraftsavvecklingen. Detta är inte sant, som redovisats tidigare. En ökad import av naturgas kommer att tränga undan inhemskt biobränsle och fördröja en hållbar omställning av energisystemet. Vidare kommer vår sysselsättning, ekonomi och handelsbalans att få en sämre utveckling. har argumenten för en utbyggnad av naturgasnätet börjat kläs i positiva miljötermer, bl.a. genom att få folk att tro att naturgasnäten skall transportera biogas från lokala rötkammare. Detta är kommersiellt orimligt och därför en bluff, som även regeringen för fram. kommer att avvisa utbyggnad av naturgasnätet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I den brytningstid för nya energiformer som vi står inför har fokus riktats mot de nya alternativen. Mindre uppmärksammat är de ekonomiska och tekniska utmaningar som kraftöverföringen står inför, de stora prisskillnader som har funnits mellan olika delar av det nordiska kraftnätet. För att överbrygga detta problem måste utbyggnaden av t.ex. överföringen mellan och , men även på andra ställen, ges hög prioritet. Vindkraften ställer nya krav på kraftöverföringen. Det krävs avancerad teknik för att styra flöden och hindra överslag när en stor mängd vindsnurror börjar röra sig . Till det kommer att man måste kunna balansera denna plötsliga mängd el med reglerbar elproduktion, exempelvis vattenkraft. har här ett särskilt ansvar att ta hänsyn till vindkraftens utbyggnad och att aktivt verka för att ny hållbar elproduktion i både stor och liten skala ges tillträde till nätet. Staten som kvalificerad beställare av ny teknik har historiskt haft stor betydelse för näringslivets utveckling i . Svenska företag har traditionellt alltid legat i framkant vad gäller avancerad kraftöverföring. Det är därför viktigt att ansvariga myndigheter och statliga företag även framledes påtar sig rollen som kvalificerade och tidiga beställare av nästa generations teknik. En nu aktuell situation är nya typer av nedgrävda ledningar för kraftöverföring som har goda kommersiella förutsättningar och även minskar arealbehovet och strålningsriskerna. Förslagen under avsnittet om kraftöverföring bör ges regeringen till känna. Forskning, utveckling, demonstration och utbildning är strategiska delar i byggandet av framtidens hållbara energisystem, men också för att utveckla en bra infrastruktur och ett livskraftigt näringsliv. Det finns ett stort internationellt behov av att utveckla hållbara energisystem, produkter och tjänster för energieffektivisering samt drivmedels- och kraftproduktion baserad på hållbara resurser som biomassa, vind och sol. Forskning om och utveckling av (FoU) olika typer av biodrivmedel och miljövänligare fordon behövs. Staten bör stödja forskning om biomassabaserade raffinaderier som producerar både el, värme och gasformiga och flytande drivmedel och även kemikalieråvaror och papper. Omstruktureringen av industrin ställer stora krav på FoU, men har också stora energieffektiviseringspotentialer. Vidare är forskning om uttag av bioenergi ur jord- och skogsbruket nödvändigt. Solenergi, förgasningsteknik, motorer, värmepumpar, vindkraft, vågenergi, energilagring och många andra områden har goda kommersiella utvecklingsmöjligheter. Behoven är nästan oändliga. För små och internationellt beroende länder som är det nödvändigt att fokusera satsningarna på ett antal strategiska områden där behoven tidigt gör sig gällande och de kommersiella förutsättningarna är goda. Ett sådant område är energieffektivisering i bostäder och företag , framför allt med hänsyn till den elintensiva industrin. Ett annat är biodrivmedel. föreslår höjda anslag med , utöver regeringens förslag, för energiforskning med fokus på energieffektivisering och biodrivmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Men detta är inte tillräckligt. Vi behöver också risktagare. Att introducera ny energiteknik är ofta mycket dyrt. Ingen köper teknik som inte bevisats kunna uppnå förväntade resultat. För att bygga demonstrationsanläggningar för exempelvis ny elproduktion eller nästa generations biodrivmedel kan 1miljard kronor behövas i riskkapital där osäkerheten avser det tekniska eller att andra kommer med bättre lösningar. Historiskt har staten varit en helt dominerande risktagare genom myndigheternas verksamhet i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. Det är viktigt att , som ett litet land, även framledes kan vara med att utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden som energi- och miljöområdet. Mot denna bakgrund föreslår att en investerings- och riskkapitalfond etableras i anslutning till vinster. Se motion 2007/08:N377.