ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02C238 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hjälp vid skuldsanering. Många personer i har av olika anledningar hamnat i en ohållbar situation med bland annat stora skulder som hindrar dem att kunna leva ett normalt liv eller starta ett nytt liv. Det kan ha många orsaker: missbruk av olika slag, affärsverksamhet, skilsmässor, arbetslöshet, sjukdom eller något annat. För barnfamiljer slår det extra hårt om man inte får hjälp eller snabba insatser eftersom barnen blir väldigt utsatta. Den som är i behov av skuldsanering i skuldsaneringslagens mening har haft problem med ekonomin , och då är det än viktigare att ansökningsprocess och möjlighet till annan hjälp går fort. infördes en ny lag för att påskynda processen att söka och få skuldsanering. Men min uppfattning är att det ändå måste förbättras och speciellt viktigt är det när det gäller barnfamiljer.
mot · GW02C239 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika aktiebolagsformer. Det minsta beloppet för att kunna starta ett privat aktiebolag är och en statlig utredning av har undersökt möjligheterna för en förändring av lagen så att det endast ska krävas i startkapital. Det är ett steg i rätt riktning för att underlätta för uppfinningsrika personer att starta företag utan att riskera hela sin privatekonomi. Synen på företagare som stora kapitalägare med stora inkomster är helt fel. I är en stor majoritet av företagen små eller medelstora företag. av dessa är aktiebolag. En effektiv och enkel lagstiftning angående aktiebolagen kan ändra detta så att vi får fler företagare och fler företagare som inte behöver riskera hus och hem för att förverkliga sina idéer. En form av aktiebolag som bör övervägas att skapas är att inte kräva något aktiekapital alls för att få starta ett bolag. Genom att sätta gränsen vid skulle många fler starta aktiebolag. Företaget skulle då ha speciella regler som reglerar vinstutbetalningar, och man ska inte få ta ut någon vinst ur företaget innan man har i aktiekapital. Detta kan till exempel ske genom fondemissioner med vinsten som företaget har genererat eller att man får fram kapital efter att själva bolaget har bildats. Jag anser att det är av högsta vikt att det ges möjlighet att skapa aktiebolag i enlighet med den beskrivna modellen.
mot · GW02C241 · 2008-09-29 00:00:00 — Investeringsstöd för byggande av hyresrätter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över investeringsstödet för byggande av hyresrätter. Sedan den moderatledda regeringen tog över makten blev det idiotstopp i byggandet av hyresrätter. Byggandet av hyresrätter har minskat jämfört med , och väntas hyresrättsbyggandet minska betydligt som bostadsrätterna ökar inte minst på grund av omvandlingar. Det är bra att det byggs bostadsrätter, men behovet av hyresrätter är stort. Alla kan inte köpa en bostadsrätt, och hyresrätter är nödvändiga för rörligheten på hyresmarknaden. Tillgång till alternativ i boendet är mycket viktigt. Staten bör därför se över möjligheterna för ett nytt investeringsstöd för byggandet av hyresrätter.
mot · GW02C242 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av åtgärder i fråga om vanvårdade byggnader och andra anläggningar. Många kommuner har satsat stora resurser för att rusta upp centrumområden, ofta tillsammans med en engagerad centrumhandel. Men i centrumkärnor i vårt land finns ofta några direkt ovårdade hus. Det ger ett inte bara ett dåligt intryck utan har också andra negativa effekter på omgivningen, t.ex. förstörelse av andra hus och anläggningar i området. Bostadsförvaltningslagen (1977:792) medger ingripande mot en fastighetsägare som missköter sina hyresfastigheter. Om fastighetsägaren försummar vården av fastigheten eller om det på annat sätt framgår att han inte förvaltar fastigheten på ett för de boende godtagbart sätt (2 §) kan ansökan om särskild förvaltning sökas av bl.a. kommunen. Kommunerna har instrument att använda som påtryckning mot andra fastighetsägare enligt där det framgår att byggnaders yttre skall hållas i vårdat skick (PBL 3 kap § 13), och om ägaren eftersätter underhållet kan kommunen förelägga denne att vidta nödvändiga åtgärder (10 kap § 15). Äganderätten är ju dock stark i svensk lagstiftning och ger fastighetsägaren stora möjligheter till överklaganden och förhalande av ett ärende. Samhällets verktyg för att kräva att husen är vårdade är med andra ord väldigt svaga. Processen vid krav på upprustning av hus bör effektiviseras och handläggningstiderna måste förkortas. Det bör finnas anledning till mer övergripande överväganden i lämpligt sammanhang vad gäller åtgärder i fråga om vanvårdade byggnader och andra anläggningar.
mot · GW02C243 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en inventering av hissbehovet i flerfamiljshus i syfte att överväga bo-kvar-stimulanser. beräkningar visar att det saknas hiss i ca 75000 trappuppgångar i flerfamiljshus med tre våningar. För den allt äldre befolkningen innebär det en allt mer begränsad tillgänglighet och därmed ett begränsat livsrum. Socialdemokratins ambition inom äldrevården är att fler skall bo kvar så länge som de själva önskar med hjälp av service i hemmet från . Därför finns det all anledning att göra en översyn av behovet av hissar i flerfamiljshus i syfte att möta behovet av ökad hemtjänst i hemmen samt att möjliggöra för äldre delta i samhällslivet. En ökad tillgänglighet innebär att de äldre och de funktionshindrade kan bo kvar längre. Som resultat av detta skulle vi se ett minskat lidande men även lägre kostnader för vård och omsorg. Det skulle möjligen kunna prövas om en framkomlig väg är att införa någon sorts investeringsstimulans för att bygga hissar i flerfamiljshus. Men bör det genomföras en inventering av behovet samt resultatet presenteras för .
mot · GW02C244 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beräkning av förbehållsbeloppet vid skuldsanering. Personer som beviljats skuldsanering av eller tingsrätten lever under väldigt tuffa ekonomiska förhållanden. Efter att alla skulder betalats efter en plan kvarstår endast förbehållsbeloppet att leva av innan den totala skulden är avklarad. Förbehållsbeloppet är under innevarande år för ensamstående, det vill säga en nivå då det är svårt att kunna unna sig nöjen eller normalt kostsamma intressen. Dagens system för beräkning av förbehållsbeloppet är inte anpassat efter alla typer av familjebildning. Det blir besvärligt att flytta ihop med en ny partner om man har skuldsanering eftersom samtliga hushållsinkomster räknas in. Om den nya partnern har barn så försvinner förälderns barnbidrag till skuldsaneringen. Detta medför att många väljer att inte bilda gemensamt hushåll på grund av att den skuldsatte blir en ekonomisk belastning för hela hushållet. Därmed begränsas livet ytterligare för den skuldsatte. Rimligt vore att undanta de stöd som är riktade till barnen vid beräkning av förbehållsbeloppet. Det kan finnas fler situationer som kan anses orimliga för dem med skuldsanering så en översyn bör göras på beräkningsgrunderna av förbehållsbeloppet vid skuldsanering.
mot · GW02C245 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmännyttan. De svenska hyresrätterna och det kommunala ansvaret att genom allmännyttiga bostadsföretag ha ansvar för allas rätt till en bostad till en rimlig kostnad måste värnas. Den pågående utförsäljningen av allmännyttans hyresrätter till privata företag eller till bostadsrättsföreningar måste stoppas. Att omvandla gemensamt ägda fastigheter till bostadsrätter är en privatisering som kommer att försvåra för nytillträdda på bostadsmarknaden, oftast ungdomar. För låginkomsttagare kan det vara svårt att få och behålla en bostad som man har råd med. I förlängningen ser vi en utveckling mot så kallat social housing, ett boende för dem med låga inkomster och funktionsnedsättning. Det är en dålig modell som existerar i många andra europeiska länder där segregering är själva utgångspunkten. I har vi valt en annan modell där allmännyttiga företag är viktiga instrument för ökad sammanhållning och minskad segregation. Vi behöver ett blandat boende som möjliggör olika boendeformer, bostadsstorlekar, planlösningar och service, som gör att man kan bo kvar i sitt bostadsområde i livets olika skeden. Att sälja ut och att omvandla stora delar av hyresbeståndet till bostadsrätter urholkar också samhällets kontroll av att rimliga hyresnivåer tillämpas, det så kallade bruksvärdessystemet. Allmännyttan måste försvaras som en del av den generella svenska välfärdsmodellen.
mot · GW02C246 · 2008-09-30 00:00:00 — Hyresrätter till bra villkor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hyresrätter till bra villkor. Den borgerliga regeringen har slopat den så kallade investeringsstimulansen. Nyproducerade hyresrätter beskattas hårdare än egnahem och bostadsrätter, och regeringens beslut att slopa subventioner och räntebidrag ökar klyftan ytterligare. 2008 blir hyresboendet dyrare än övriga boendeformer, enligt en undersökning från . Hyresrätten fyller en viktig funktion på bostadsmarknaden, men dess ställning försvagas. Det finns många som tycker det är bekvämt och praktiskt att bo i hyresrätt och det finns stort intresse för hyresrätter, även nybyggda. Vid nyproduktion är det oftast svårare att få en ekonomiskt hållbar kalkyl vid byggande av hyresrätt än av bostadsrätt. Det ligger en orättvisa i att ägare av hyreshus dubbelbeskattas genom att de krävs på både fastighetsskatt och inkomstskatt av näringsverksamhet eller bolagsskatt (dock betalar nyproducerade fastigheter ingen fastighetsskatt ). Även beslutet om borttagandet av räntebidragen kommer att beröra många hyresgäster i både nybyggda och ombyggda hyreshus. Totalt berörs över 400000 lägenheter. Bidragen kan minska med i nybyggda hyreshus. Borttagandet av räntebidragen sker i ett läge när stora delar av hyreshusbeståndet behöver rustas upp. De ekonomiska förutsättningarna för hyresrätten måste förbättras. Man bör se över möjligheten att återinföra någon form av generellt investeringsstöd för hyreshus.
mot · GW02C247 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en strategiplan för det svenska bostadsbyggandet. En frisk bostadsmarknad kräver en viss nivå av nybyggnation, rivning och underhåll för att fungera på ett bra sätt. I har visat att underhållet är eftersatt, och relationen till våra grannländer visar att underhållsbehovet är enormt. Jämförelser mellan de nordiska länderna visar dessutom att inte har en långsiktigt hållbar bostadsförsörjning. I har byggandet av 182000 bostäder påbörjats medan man i och , med drygt halva befolkningen jämfört med , började bygga 206000 respektive 253000 lägenheter. har ungefär hälften av befolkning, och där påbörjades byggandet av 214000 lägenheter. Även , med en befolkning som motsvarar av den svenska, hade en betydande igångsättning om 50000 lägenheter. För att få en heltäckande bild av situationen i bör en sammanvägning göras mellan nyproduktion och underhåll kopplat till rivning av lägenheter. I det perspektivet framstår den svenska situationen än mer förvånande. Förekomsten av moderna bostäder är viktig sett ur såväl klimat- som tillväxtperspektiv. För att skapa det långsiktigt hållbara samhället fordras en koppling mellan infrastruktursatsningar, miljösatsningar och kommunikationer som en frisk bostadsmarknad stimuleras. Att den svenska situationen inte är acceptabel tyder mycket på. En mångårig avsaknad av en aktiv bostadspolitik har försatt oss i nuvarande situation. Om marknaden fullt ut kan lösa problemet, om statliga stimulansåtgärder fordras eller om samhället, liksom , endast ska avvakta är en frågeställning som behöver analyseras djupare. Mot den bakgrunden är det väsentligt att en strategiplan utarbetas för bostadssektorn . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02C248 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmätning av bilar. har det varit en aktiv debatt i medierna om s.k. målvakter som äger ett stort antal bilar. Dessa bilar kan enligt kronofogden inte bli föremål för utmätning. I allmänhetens ögon är detta oerhört stötande. Om s.k. vanligt folk inte sköter sina betalningar kan både bilar och tv mätas ut och att detta inte då ska vara möjligt när det gäller uppenbar kriminell verksamhet är en gåta för de flesta. hänvisar till gällande lagstiftning, och om detta är korrekt finns det skäl att ändra lagen, med innebörden att täppa till den lucka som finns. Det ska självklart vara möjligt att beslagta tillgångar för att betala skulder i synnerhet när det gäller tillgångar som helt klart inte behövs för att den enskilde ska klara sin dagliga tillvaro. Med tanke på de stora skulder som är registrerade på de s.k. målvakterna finns det alla skäl i världen att använda de tillgångar som finns för att reglera desamma. Ingen människa behöver vare sig 18 eller 1800 bilar, och dessutom betingar de tillsammans ett högt värde. Ligger bristerna i registreringsförfarandet för ny ägare till fordonen får även dessa regler ses över.
mot · GW02C249 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om effektiv lånekostnad. är banker och övriga kreditgivare skyldiga att till låntagare ange den effektiva räntan i samband med upptagande av krediter. I denna beräkning ingår utöver räntan även de kostnader som banken tar ut dels i samband med låneutbetalningen, dels avgifter under lånets löptid. har en del mer eller mindre seriösa kreditgivare börjat avstå från att ta ut ränta och i stället enbart ta ut en kostnad för krediten. Följden blir att de inte behöver redovisa någon effektiv ränta för låntagaren. Enligt uppgift finns det kreditkostnader som motsvarar flera tusen procent utan att detta redovisas öppet. Detta är djupt otillfredsställande, och det finns skäl att se över regelverket för kreditinstitutens skyldighet att ange effektiv ränta för krediterna. Ett sätt skulle kunna vara en skyldighet att ange en effektiv lånekostnad i stället för effektiv ränta. På så sätt slipper ingen undan ansvaret för den viktiga konsumentinformationen. Det spelar då ingen roll om de använder sig av ränta eller kostnad. Det kan finnas ett annat tungt vägande skäl för en förändring. Vissa religiösa inriktningar medger inte att man får ta ut eller betala ränta och ska vi ge människor med denna övertygelse möjligheter att komma i åtnjutande av den ordinarie kreditmarknaden är det väsentligt att också använda begrepp som kan tillgodose även deras behov och önskemål.
mot · GW02C250 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att effekterna av lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag bör utvärderas och revideras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bostadsanpassningsbidrag inte ska kunna utgå för anpassningsåtgärder understigande . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bostadsanpassningsbidrag inte ska kunna utgå för åtgärder i flerbostadshus som är . Den som är funktionshindrad har rätt till ett ekonomiskt bidrag för att anpassa sin bostad så att han eller hon kan leva ett självständigt liv i eget boende. Detta är mycket viktigt och regleras i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Bidraget ska täcka skäliga kostnader för anpassningen och det är kommunerna som har ansvar för och beslutar om bidraget. Det är också kommunerna som står för kostnaderna. gör en uppföljning av bidragen för bostadsanpassning och fjolåret visar att trenden med stadigt ökande bidrag håller i sig och snart närmar sig utbetalningar på en miljard. Enligt , som utkom , ökade kostnaden med 60 miljoner. Det är en ökning med som både förvånar och oroar. Förvisso blir antalet äldre-äldre i vårt land fler, vilket är en positiv utveckling som vi ska känna stolthet och glädje över, för självklart är det rätt och riktigt att fler på detta sätt får hjälp att klara sitt boende på egen hand och därmed får chans att personligen ha möjlighet att välja sitt boende. Det som oroar är dock att bostadsbeståndet blir yngre utan att det märks på antalet utförda bostadsanpassningar. utförs en stor andel av åtgärderna i relativt nya fastigheter, byggda eller . Om fastighetsägarna byggde mer tillgängligt från början skulle många åtgärder inte behöva utföras och stora summor kunna sparas. Resultatet i rapporten förvånar också genom att av alla åtgärder som utförs kostar och att av åtgärderna kostar under tusenlappen. Bara administrationen för att hantera dessa ansökningar måste uppgå till betydande belopp. Självklart är det inget självändamål att behöva detaljreglera själva bostadsbyggandet i än högre grad. Men onekligen är det så att om vi bygger med högre tillgänglighet redan från början så sparar samhället pengar. Men så länge fastighetsägarna kan få ett indirekt bidrag för att åtgärda bristerna i tillgänglighet finns det inget som driver utvecklingen mot bättre anpassade bostäder. Det klingar illa i ett samhälle som har som målsättning att ha byggt bort enklare hinder . Är det till exempel rimligt att av de åtgärder som genomförs består i att justera trösklar i nya hus byggda eller senare? Vi måste ändra fokus och se om vi kan göra mer rätt från början. Effekterna av lagen om bostadsanpassningsbidrag måste därför utvärderas och lagen revideras.
mot · GW02C251 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av bostäder för äldre. Den framtida bostadspolitiken berör i högsta grad våra äldre medborgare. Om något årtionde ökar behovet av bra bostäder för äldre dramatiskt och det är , på många håll, brist på lägenheter. En stor del av nuvarande nyproduktion är dessutom dyra bostadsrätter utom räckhåll för pensionärer med vanliga inkomster. Ska äldre människor få en verklig valfrihet i boendet krävs olika insatser från samhällets sida. Det behövs både fler särskilda boenden och trygghetsboenden och fler tillgängliga bostäder och boendemiljöer i det vanliga bostadsbeståndet. Pensionärernas () syneförrättning av bostadsmiljöerna visar också att tillgängligheten har stora brister. Äldre människor med nedsatt rörelseförmåga blir fångna i sina lägenheter och kan bara komma ut i den mån de får hjälp. Även inne i lägenheten ryms åtskilliga hinder i form av smala dörrbredder, trösklar och alltför små toalettutrymmen för att det ska ge en god komfort åt dem som behöver gånghjälpmedel eller rullstol. Ska vi kunna tala om en verklig valfrihet i boendet måste personer också kunna bo kvar i sin gamla bostad under goda förhållanden. Dåliga boendevillkor kan tvinga människor att lämna sin invanda miljö där de trivs och känner sig hemma. Det måste därför ställas krav på skärpta regler i byggnadslagstiftningen vad gäller tillgänglighet. Vid upprustningar av gamla bostäder måste otillgängliga miljöer, så långt det är möjligt, byggas bort. Det finns all anledning att i det sammanhanget fundera över hur samhällets stöd vid till exempel installation av hissar ska kunna se ut. Behovet av både en upprustning och nyproduktion av goda och tillgängliga bostäder för äldre är alltså stort, och samhällets ansvar för detta vilar tungt. Tillgängligheten handlar också om samhällsplanering, alltifrån närhet till offentlig och kommersiell service och åtgärder i utemiljön.
mot · GW02C252 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en bra finansieringsmodell för installation av hiss i flerbostadshus. Antalet äldre ökar och därmed omsorgs- och vårdbehoven. Många äldre bor kvar i sina gamla lägenheter, som i många fall saknar tillgänglighet via hissar. Detta innebär bland annat en ofta påtvingad ensamhet och isolering. Om problemet med tillgänglighet inte fanns, skulle många klara sitt dagliga liv på ett helt annat sätt. De skulle komma ut, träffa vänner, handla, kort sagt i mycket högre grad själva kunna ta ansvar för sin vardag. Den som bott länge i ett visst bostadsområde är väl bekant med omgivningarna, väl lokaliserad, och känner andra som också bott där . Många vill därför bo kvar i den välkända miljön, men omständigheterna kan ändå innebära en påtvingad flyttning. För bostadsföretagen är hissinstallationer mycket kostnadskrävande, och påverkar därför i hög grad hyrorna, vilket sammantaget får till resultat att hissinstallationerna i de äldre flerbostadshusen oftast uteblir. Om det skulle gå att hitta en bra finansieringsmodell för dessa installationer så skulle det få stor betydelse för bostadsföretagens möjligheter att öka tillgängligheten och därmed livskvaliteten för många äldre.
mot · GW02C253 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av namnlagen. Namnlagen (1982:670) reglerar i boende svenska medborgares skyldigheter och rättigheter i frågor om personnamn. Namnlagen gäller även nordiska medborgare bosatta i och behandlar på vilket sätt en person kan förvärva ett efternamn respektive förlora rätten till ett efternamn. har bindestreck mellan två efternamn använts för att markera en högre klasstillhörighet, vilket stoppades genom namnlag. Gällande lag tillåter att den ena parten i äktenskapet behåller sitt efternamn som mellannamn. Genom detta ges möjlighet till två namn, vilka skrivs utan bindestreck. Den möjligheten skall givetvis fortsatt finnas. Kombinationen av namn ärvs emellertid inte, utan bara det av de två som är efternamn. Människor betraktar sitt mellannamn som efternamn, och då bör det också få vara det: Barn med föräldrar med olika efternamn ärver naturligt moderns. är det vanligt att parterna i ett äktenskap väljer att behålla sina respektive efternamn. Det är därför hög tid att se över och modernisera den byråkratiska innovationen med mellannamn, vilket aldrig nått folklig förankring. Vi bör skapa möjlighet för makar att använda två namn vilka båda är efternamn och ärvs av barnen. Denna fråga är synnerligen angelägen.
mot · GW02C254 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av reglerna gällande skymmande vegetation. har vi regler som bestämmer hur och var vi får uppföra olika former av byggnader. Men ett område som är nästan helt oreglerat är plantering av träd och buskar och hur de får växa. Skymmande vegetation kan till exempel innebära en fara ur trafiksäkerhetssynpunkt men också ur ett skönhetsperspektiv både förta utsikt och se ovårdat ut. I de flesta fall löser man sådana frågor grannar emellan. I andra fall blir en helt oreglerad växtlighet orsak till stor osämja mellan grannar och leder också ibland till rättsliga tvister. Många människor upplever detta som oerhört problematiskt och behöver hjälp att lösa problemen. De efterlyser också regler som kan ge dem stöd för att få till en förändring. Vi föreslår att det genomförs en översyn av dagens regelverk för att bättre reglera dessa frågor.