mot · GW02So554 · 2008-10-06 00:00:00 — En solidarisk och jämställd äldrepolitik 4Verklig valfrihet i vardagen5 525000 nya jobb för en bättre äldreomsorg6 6Ett äldreomsorgslyft för ökad kvalitet7 6.1Personalen äldreomsorgens viktigaste resurs7 7Äldres rätt till tryggt och tillgängligt boende8 7.1Planera för tillgänglighet och många olika boendealternativ8 7.2En bostadspolitik för fler hyresrätter med rimliga hyror9 7.7Skärp kraven på ökad tillgänglighet11 7.9Bygg rätt från början12 8Stärk möjligheten att få äldreomsorg på egna modersmålet13 8.4Värdig äldreomsorg för äldre med annat modersmål än svenska15 10.1Våld mot äldre kvinnor17 11Bättre och rättssäker demensvård18 11.2Stärkt rättssäkerhet för äldre demenssjuka19 13Stärk kvalitet och rättssäkerhet20 13.2Säkra den medicinskt ansvariga sjuksköterskans oberoende20 15Förebyggande arbete och servicetjänster23 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utveckla ett system för varudeklaration av seniorboenden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska låta utreda frågan om stöd till hissinstallationer som ett permanent inslag i den statliga bostadspolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att antal våningsplan och tillgång till hissar ska synas i lägenhetsregistret.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändringar bör göras i så att kommuner blir skyldiga att avkräva sakkunnighetsintyg i tillgänglighetsfrågor vid nybyggnation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågor om tillgänglighet ska ingå som en del av arkitektutbildningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en nationell strategi för att se till att det finns möjlighet till äldreomsorg för personer med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bör få i uppdrag att särskilt utveckla tillsynen när det gäller tillgång till äldreomsorg på de nationella minoritetsspråken inom förvaltningsområdena.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en nationell strategi för hur äldreomsorg på de nationella minoritetsspråken ska kunna erbjudas i hela landet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ges i uppdrag att utfärda riktlinjer för att ge alla inom gruppen döva, hörselskadade och dövblinda rätt till äldreomsorg på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utarbeta kriterier för vad det innebär att driva äldreomsorg för äldre med annat modersmål än svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga äldre HBT-personers situation i mötet med hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ta fram utbildningsmaterial för personal inom äldreomsorgen när det gäller HBT-frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att i samverkan med SKL sprida kunskaper om goda exempel av arbete med HBT-frågor i kommuner och landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga situationen och behoven för unga demenssjuka. begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag om hur demenssjukas rättssäkerhet ska garanteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ta fram riktlinjer för arbete med äldres psykiska ohälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om läkemedelsförskrivning och skillnader ska utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn av lagen som reglerar medicinskt ansvarig sjuksköterskas arbete ska tillsättas så att dennas oberoende ställning stärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för att reglera att anmälningar enligt lex ska göras till äldreskyddsombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska få i uppdrag att vid utvärderingen av stimulanspengar för anhörigstöd särskilt lyfta fram hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. 1 Yrkandena 1, 2 och 4 hänvisade till CU. 2 Yrkande 3 hänvisat till FiU. 3 Yrkande 5 hänvisat till UbU. 4 Yrkandena 7 och 8 hänvisade till KU. Det kan konstateras att tiden är demokratisk så till vida att vi blir äldre oavsett om vi är fattiga eller rika, kvinnor eller män eller för den delen oberoende av vilket ursprung vi har. Men, hur tiden och åldrandet påverkar oss skiljer sig dock åt. Det skiljer sig åt beroende på ekonomiska förutsättningar och kön och även beroende på ursprung. Vår politik syftar till att utjämna dessa skillnader. Alla människor har rätt till en trygg ålderdom, oavsett kön, etnicitet, klass eller sexuell läggning. I regeringens politik saknas ett uttalat jämställdhetsperspektiv på äldreområdet. Detta är en brist och målen för politiken bör kompletteras med ett sådant. För att uppnå detta måste det finnas tillgång till värdig vård, bra boende, ekonomiskt och socialt stöd. Detta i sin tur kräver resurser och inte minst kräver det en väl utbyggd äldreomsorg. har drivit frågor som syftat till att utveckla kvaliteten inom äldreomsorgen, stärka de äldres rättsäkerhet, stödja de anhöriga och ge ökade möjligheter för äldreomsorgspersonalen att utvecklas i sitt yrke. Det har varit ett målmedvetet och långsiktigt arbete som bl.a. lett fram till en nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen. Den nationella utvecklingsplanen togs fram under samarbete med Socialdemokraterna och , och den innebar bl.a. att medel avsattes för stöd till anhöriga som vårdar sina äldre, en utredning om stärkt rättsäkerhet för demenssjuka och att den särskilda äldreboendedelegationens arbete startade. Andra delar innebär att fått i uppdrag att utveckla styrdokument på nationell nivå för att höja kvaliteten, och dessutom ska man utveckla riktlinjer för bra matkvalitet. Detta är bara några av de uppdrag och mål som finns med i den nationella utvecklingsplanen. Även om den nationella utvecklingsplanen är ett långsiktigt arbete som stäcker sig måste vi ständigt revidera och se över vårt arbete med dessa frågor. Denna motion är en del av det arbetet och här utvecklar vi några av våra krav för framtidens äldreomsorg. 4Verklig valfrihet i vardagen Under det gånga året presenterades den statliga utredningen 2008:15 LOV att välja, lag om valfrihetsstystem. För den borgerliga regeringen handlar valfrihet i hög grad om att äldre skall välja mellan ett ökat antal privata utförare genom så kallade kundvalsmodeller. Äldre kvinnor och män är inte kunder utan medborgare med rätt till god vård och omsorg. Privata vinstintressen ska inte finnas inom äldreomsorgen. Verklig valfrihet i vardagen handlar för inte om att kunna välja mellan olika utförare utan om äldre kvinnor och män som får service utifrån sina behov och önskemål. Och omsorgsinsatser från äldreomsorgen ska kunna påverka hur och när insatserna genomförs oavsett boendeform. Ett exempel från vardagen är i . Där har det överordnade målet varit att gå från passiv brukare/omsorgstagare till en aktiv medborgare. Utgångspunkten i detta arbete är att omsorgsbehovet är en färskvara vilket innebär att behoven varierar, ibland från vecka till vecka och ibland från dag till dag. Till exempel kan lusten att ta en promenad minska om regnet häller ner och då kanske doften av en nybakad sockerkaka kan vara mer gynnande för välmåendet. Modellen som man arbetar med i innebär att brukaren inom ramen för biståndsbedömningen kan byta en insats mot en annan. En reform som innebär verklig valfrihet är också en reform som innebär bättre arbetsmiljö för personalen. Mer nöjda brukare gynnar även personalen. Ansvar och frihet har ökat genom att makten över innehåll förskjuts till mötet mellan brukaren och medarbetaren. Därmed får också personalen en mer tillfredsställande arbetssituation. Även inom särskilt boende bör valfriheten kunna öka. Självklart ska äldre kvinnor och män kunna påverka sin vardag och insatserna anpassas efter deras behov och önskemål. På ett äldreboende i har man exempelvis en rutin där de boende själva styr över innehållet i aktiviteter . Det kan då handla om utflykter eller särskilda önskemål för individen. Självklart ska rutiner inte få styra när man ska gå upp eller lägga sig, när man ska få duscha eller äta mat. Det gynnar inte den enskilde brukarens livskvalitet och hälsa. För att kunna uppnå dessa mål om verklig valfrihet krävs mer personal och närvarande chefer. Det krävs en aktiv politik för verklig valfrihet och det krävs resurser. har avsatt resurser i budgetmotionen för att utbilda och anställa mer personal inom äldreomsorgen och inom särskilda boenden, vilket också beskrivs nedan. Resurserna avser att höja den enskildes inflytande och därmed kvaliteten avsevärt. vill också förstärka äldres inflytande genom att i socialtjänstlagen införa en bestämmelse som förtydligar äldres inflytande att, så långt som möjligt, bestämma hur och när stöd och hjälp i boendet ska ske. kommer att utveckla denna fråga i samband med att regeringen återkommer med lagförslag med anledning av ovannämnda utredning. 525000 nya jobb för en bättre äldreomsorg Det behövs fler anställda i äldreomsorgen. Den har länge varit omdiskuterad och personalen satt under hård press. Vi uppskattar behovet av nya tjänster inom äldreomsorgen till , eller 25000 anställda. Det handlar om en ökad personaltäthet på de särskilda boendena för äldre kvinnor och män för att förbättra de sociala aktiviteterna, möjligheterna att komma ut etc. och för att möta behovet av fler äldreboendeplatser. Det handlar om mer resurser till för att alla ska få de timmar de har rätt till. Det behövs också fler chefer, sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter samt även en del nya yrkesgrupper som kan vara med att utveckla kultur, hälsa och ett meningsfullt innehåll i vardagen. En väl fungerande äldreomsorg ger anhöriga möjligheten att stötta och hjälpa på frivillighetens grund. Det är en viktig jämställdhetsfråga då det är främst kvinnor som får ta på sig ansvaret för sina närstående när sviktar och äldreboendeplatserna är för få. Äldreomsorgens personal skall ha rätt till heltidsanställningar och fasta jobb i stället för timanställningar. Det måste också finna utrymme för reflektion, handledning och kompetensutveckling. presenterar inom ramen för budgetpropositionen finansiering och andra förutsättningar för att genomföra en förstärkning av äldreomsorgen enlig ovanstående beskrivning. 6Ett äldreomsorgslyft för ökad kvalitet 6.1Personalen äldreomsorgens viktigaste resurs En bra äldreomsorg skapas i mötet mellan personalen och den äldre kvinna eller man som bor på särskilt boende eller har insatser från . Att de anställda har goda förutsättningar för sitt arbete är nödvändigt för en bra kvalitet. saknar, enligt rapporten jämförelser 2007 från Kommuner och Landsting, i genomsnitt av undersköterskor och vårdbiträden inom äldreomsorgen den yrkesinriktade utbildningen omvårdnadsprogrammet. Sämst ser det ut inom , och skillnaderna mellan olika kommuner är stora. Av dem som nyrekryteras saknar omvårdnadsutbildning. Det finns också ett mycket stort behov av kvalificerade påbyggnadsutbildningar när det gäller demenssjukdom, rehabilitering, palliativ vård, meningsfullt innehåll och mycket annat. Inte minst beroende på att den tid äldre kvinnor och män vistas på sjukhus blivit allt kortare och att den kommunala äldreomsorgen ger insatser som är mycket omfattande när det gäller omsorg, omvårdnad och medicin. Det sociala innehållet är enligt eftersatt. satsade tillsammans med Socialdemokraterna och till verksamhetsnära kompetensutveckling för att höja kvaliteten i äldreomsorgen i hela landet. Kommunerna har skjutit till lika mycket. Detta har inneburit att av de anställda inom äldreomsorgen har deltagit i kompetensstegens aktiviteter. Det har riktigt sjudit av aktiviteter i många kommuner. I betänkandet Att lära nära SOU 2007:88 framhåller kommittén för kompetensstegen att satsningen på långsiktighet skulle ha förstärkts ytterligare om Kompetensstegen pågått . Så blev det inte. Efter valet tog de borgerliga partierna makten, och inga mer resurser avsattes 2008 eller 2009 till fortsatt kompetensutveckling till äldreomsorgens personal. En av de första åtgärderna från den borgerliga regeringen var dessutom att avskaffa utbildningsvikariaten som möjliggjort för många kommuner att satsa på den personal som saknade grundläggande yrkesutbildning. Det enda regeringen gjort är att fullfölja , och förslag från Nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre 2005/06:115 om att tillsätta en utredning som ska lämna förslag på en nationell strategi för kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen on äldre kvinnor och män. Utredaren skall lämna sina förslag . Från föreslår vi , fullt medvetna om att det kommer att behövas ytterligare åtgärder för att garantera kompetensförsörjningen framöver för äldreomsorgen, ett långsiktigt äldreomsorgslyft. Vi avser att satsa 4miljarder kronor fördelat . Pengarna ska kunna användas för den redan anställda personalen till fortsatt verksamhetsnära kvalitetsutveckling, grundläggande yrkesutbildning för de som saknar detta och kvalificerad påbyggnadsutbildning inom angelägna områden, allt utifrån kommunernas skiftande behov. Självklart ska validering användas så att all den kunskap äldreomsorgens personal har tillgodoräknas dem. Lärande på arbetsplatsen skall utvecklas och erfarenheterna därifrån spridas. Ökad arbetslöshet och högerregeringens frysning av statsbidragen till kommunerna försämrar kommunernas ekonomi. Den tyngsta kostnaden när personal skall utbildas är kostnaden för vikarier. Därför återinför utbildningsvikariaten och avsätter i budgetmotionen medel för 3000 platser , 5000 platser och 5000 platser . 7Äldres rätt till tryggt och tillgängligt boende 7.1Planera för tillgänglighet och många olika boendealternativ Hur vi bor påverkar våra möjligheter att leva ett bra, tryggt och självständigt liv också när vi blir äldre och får olika funktionsnedsättningar. Många äldre kvinnor och män vill bo kvar i sin bostad och i det område de känner sig hemma i. Andra vill vid förändringar i livet kunna byta från villan till hyreslägenheten eller från bostaden utan hiss till en modern tillgänglig bostad nära service och kommunikationer. Åter andra är intresserade av någon form av gemenskapbonde. Kort sagt det måste finnas många olika boendealternativ för äldre kvinnor och män. Enligt bostadsförsörjningslagen har kommunerna ett övergripande ansvar att se till att det finns goda bostäder till alla i kommunen. Det gäller dels att medvetandegöra och få i gång en dialog om hur morgondagens äldre kommer att vilja och kunna bo, dels att i ett brett bostadsförsörjningsperspektiv diskutera hur man på bästa sätt kan tillgodose invånarnas skiftande behov och önskemål när det gäller boendet under olika skeden i livet. Det får inte bli fråga om en bostadsförsörjningsplanering för äldre och en annan för medelålders och en tredje för de yngre generationerna. 7.2En bostadspolitik för fler hyresrätter med rimliga hyror Ska detta vara möjligt krävs det att det byggs moderna tillgängliga lägenheter med rimliga hyror och att det finns ekonomiska möjligheter för ombyggnad av bostäder som inte är tillgängliga. Den marknadsanpassade bostadspolitik som den borgliga regeringen nu driver går åt motsatt håll. är det kris för hyresrätten och nybyggandet har gått ner katastrofalt sedan regeringen tog bort det statliga produktionsstödet för byggande av hyresrätter som räntebidragen började avvecklas. Den borgerliga marknadsanpassade bostadspolitiken slår hårt mot de äldre som inte har råd att köpa dyra bostadsrätter men behöver en modern, tillgänglig lägenhet. Inte minst gäller det de sämst ställda pensionärerna, där de flesta är kvinnor. Deras valmöjligheter när det gäller att få ett bra boende minskar drastiskt. En social bostadspolitik är en nödvändig grund för ett bra boende . I motion Rädda och klimatlyft hyresrätten kan du läsa mer om förslag med en bostadsfond för att möjliggöra byggande av moderna hyresrätter med rimliga hyror. Antalet seniorbostäder har ökat från 11000 till 28000. Många är nybyggda och då inte sällan bostadsrätter, andra är före detta som gjorts om till seniorboende. Både bostadsrätter och nybyggda hyresrätter kräver en god ekonomi. De ekonomiskt sämst ställda pensionärerna har inte tillgång till detta bostadsalternativ. Seniorbostäder kan också vara mycket olika t.ex. när det gäller möjligheter till gemenskap och aktiviteter med andra. För att de äldre personer som flyttar dit ska veta vad de kan förvänta sig vore det önskvärt med en varudeklaration av seniorboendena. bör därför få uppdrag att utarbeta ett system för varudeklaration för seniorboenden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att det behövs en ny form av boende, trygghetsboende, dit äldre personer själva kan söka. Det är viktigt att trygghetsboende verkligen kan erbjuda gemensamma måltider, aktiviteter tillsammans med andra och att det är lätt att komma i kontakt med personal om något händer. Detta kräver att det finns personal på boendet . För att alla kvinnor och män ska få denna möjlighet bör det vara obligatoriskt för kommunerna att utifrån sina olika förutsättningar skapa trygghetsboende. På ett trygghetsboende ska också de äldre med de lägsta pensionerna ha råd att bo. Därför behövs statligt stimuleringsstöd för byggande av trygghetsboenden. Vi kommer att ytterligare utveckla vårt förslag efter att Äldreboendedelegationen lagt sitt slutbetänkande . anser att ambitionen att fler äldre kvinnor och män skall kunna bo kvar längre i sin ordinarie bostad har drivits för långt, detta främst av ekonomiska skäl. var andelen äldre kvinnor och män över 65 som hade plats på äldreboende 7,. 2006 var andelen 6,. Bakom siffrorna döljer sig en minskning med närmare 20000 platser i särskilda boenden. konstaterar i sin lägesrapport , Vård och omsorg om äldre, att konsekvenserna av minskningen av platserna på sjukhus och i särskilda boenden nu syns allt tydligare. Antalet utskrivningsklara från sjukhus ökar, korttidsvården upptas av personer som väntar på plats i särskilt boende. Oro och otrygghet har inte bedömts som tillräckliga skäl för att bevilja särskilt boende med följd att allt fler anhöriga fått ta över ansvaret för sina äldre närstående. Särskilda boenden är i huvudsak ett kommunalt ansvar, men menar att det finns ett behov att från statlig nivå stimulera utvecklingen och utbyggnaden. I den nationella utvecklingsplanen för äldreomsorgen som , och lade fram föreslogs investeringsbidrag till ny- och ombyggnad av särskilda boenden. Den nuvarande borgerliga regeringen har tagit över förslaget, men de 500miljonerna till investeringsstöd går inte åt. Den stora kostnaden ligger inte på att bygga nya boenden utan på att driva dem år . säger därför nej till den borgerliga regeringens frysning av statbidraget till kommunerna 2009 och 2010, men gör dessutom en välfärdssatsning på fler anställda inom äldreomsorgen. Detta skulle öka möjligheterna till fler platser i särskilda boenden. Dessa frågor utvecklas närmre i Vänsterparitets budgetmotion /09. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget till pensionärer utgör en viktig inkomstkälla och en trygghet för ålderspensionärer med låga inkomster. av låginkomstpensionärerna är kvinnor och fler kvinnor än män uppbär följaktligen bostadstillägg. Under förra mandatperiodens budgetöverenskommelser mellan Socialdemokraterna, genomfördes välbehövliga förstärkningar av bostadstillägget. menar att ytterligare förbättringar behövs. Vi vill därför höja bostadstillägget stegvis till och anvisar 100miljoner kronor för detta 2009 och 200miljoner kronor 2010 inom ramen för utgiftsområde 11. Vi vill också se över fribeloppsreglerna inom bostadstillägget för att möjliggöra för att höjningar av garantipensionen och bostadstillägget kommer pensionärerna till del i så stor utsträckning som möjligt. Mot bakgrund av det som anförs bör ersättningsnivån i bostadstillägget höjas till . En utredning från visar att var fjärde pensionär som har rätt till bostadstillägg inte har sökt något. Cirka 165000 personer bedöms gå miste om en ersättning på trots att de alltså är berättigade till den. Om alla dessa fick sitt tillägg, skulle det öka statens kostnader med omkring 2,8miljarder kronor. Enligt egen undersökning är informationen om bostadstillägget mycket bristfällig. Utöver att förbättra den information som myndigheten ansvarar för på sin hemsida behöver riktad information nå ut. har mot denna bakgrund lämnat en skrivelse till regeringen med krav på förbättrad information riktad till den berörda gruppen pensionärer och förtidspensionärer med låga inkomster. stöder förslag och avsätter medel till detta inom ramen för utgiftsområde10. 7.7Skärp kraven på ökad tillgänglighet ökar andelen 80-åringar och äldre i befolkningen. Särskilt kraftig är ökningen bland dem . Men det saknas bostäder och boendemiljöer som är anpassade till äldre kvinnors och mäns behov. Det finns brister i tillgänglighet både när det gäller det ordinarie bostadsbeståndet, i publika lokaler och på allmän plats. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare slås det fast att målet ska vara ett samhälle som gör det möjligt för människor med funktionsnedsättningar att bli fullt delaktiga i samhällslivet. Detta är lika viktigt för alla med funktionsnedsättningar oavsett ålder. När andelen äldre ökar så kommer allt fler att vara beroende av att bostäder, allmänna och publika lokaler och vår omgivande miljö är tillgängliga. Målsättningen är att alla enkelt avhjälpta hinder för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska vara borta före utgången av 2010. bedömer utifrån sina uppföljningar att målsättningen inte kommer att nås med nuvarande åtgärdstakt. Då talar vi bara om enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler och allmänna platser. Där ingår inte svårare hinder som behöver dyrbarare åtgärder som att installera hiss, bygga tillräckligt stor rullstolstoalett, hörslinga i stora samlingssalar, teatrar, systematiska ledstråk, m.m. Och där ingår inte heller bostadsmiljöer, ens när det gäller enkelt avhjälpta hinder. anser att det behövs statliga stimulansinsatser för att få fart på tillgänglighetsarbetet. Det räcker inte med att få bort enbart enkelt avskaffade hinder. föreslår därför att det tillförs för detta ändamål fördelade på med början 2009. Pengar för detta ändamål avsätter vi i budgetmotion för utgiftsområde 09 Hälso- och sjukvård och social omsorg. Det finns ingen helt tillförlitlig statistik på frågan om hur många hyreshus som saknar tillgång till hiss men SCB:s Bostads- och hyresundersökning visar att drygt 300000 lägenheter på tredje våningen och uppåt gör det. Grovt räknat skulle detta innebära att över 70000 trappuppgångar med tre eller flera våningsplan saknar hiss. På så vis hänvisas många äldre till ett mindre bostadsutbud vilket i sin tur riskerar att leda till onödiga kostnader för särskilt boende och hemtjänst. En del av problematiken är även att fastighetsägare ofta drar sig för större nödvändiga ombyggnationer, då dessa även ställer krav på installation av hiss.