ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub255 · 2008-09-24 00:00:00 — Införande av en fri tentamensrätt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en fri tentamensrätt. Valfrihet och mångfald är lika viktigt inom den högre utbildningen som i . Ett viktigt inslag vid den högre utbildningen som förtar viss valfrihet är att alla sökande inte kan garanteras en plats. Den som ansökt kanske inte kommer in på grund av otillräckliga betyg, vilket i sig kan vara ett viktigt och riktigt urvalskriterium när antalet platser är begränsat. Andra kanske inte kommer in på grund av missunnsamma lottningsregler. En student bör ges rätt att tentera ett ämne som han eller hon anser sig ha tillräckliga kunskaper i, utan att först behöva gå en kurs som egentligen inte tillför mer kunskaper. Ett system där den enskilde ges rätt att skriva tentamen på t.ex. A-nivån och med godkända resultat gå vidare till B-nivån, utan att passera antagningssystemet och CSN, sätter kunskapen i centrum. Ett system med en tentamensrätt för alla borde införas vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet och ske mot en självkostnadsavgift. Fördelarna med en s.k. tentamensrätt är för det första att personen i fråga kan få bevis på kunskaper utan att passera ansökningsförfarandet. För det andra skulle den med tillräckliga kunskaper kunna erhålla bevis på kunskaperna via en godkänd tentamen utan att för den skull tvingas till extra terminer av skuldsättning med studielån. För det tredje medför en s.k. tentamensrätt utan krav på inskrivning på en viss kurs att en plats inte upptas av en person med redan tillräckliga kunskaper, således kan platsen gå till någon annan med otillräckliga kunskaper som behöver platsen bättre. Regeringen bör omgående se över möjligheten att införa fri tentamensrätt vid teoretiska utbildningar vid statliga högskolor och universitet. Tentamensrätten bör vara kopplad till en eventuell självkostnadsavgift. i (m)
mot · GW02Ub256 · 2008-09-26 00:00:00 — Studier för personer med låg utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till personer med låg utbildning. Begreppet livslångt lärande innebär att man ger medborgarna möjlighet att förvärva nya kunskaper för att vara fortsatt anställningsbara på vår alltmer kunskapskrävande och globala arbetsmarknad. Vuxenutbildningen kan vara skillnaden mellan en fortsatt anställning eller arbetslöshet och är också särskilt viktig för dem som står långt från arbetsmarknaden. För många människor med låg grundutbildning har vuxenutbildningen blivit en möjlighet att lära mer och nytt även i vuxen ålder. Det blir därmed en andra chans i livet för att förkovra sig inom sitt yrke eller för att helt byta yrkesbana. De satsningar som den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde på vuxenutbildningen har regeringen i det närmaste avvecklat. Den andra chans som så många arbetslösa behöver liksom de gör som behöver utbildning för att behålla ett arbete har dragits bort. Det så kallade rekryteringsbidraget möjliggjorde tidigare en finansiering av studierna, och någon form av studiefinansiering är nödvändig för att ge reell möjlighet att delta i vuxenutbildningen för dem som står långt från arbetsmarknaden.
mot · GW02Ub257 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till kommuner för att bedriva vuxenutbildning. Behovet av nya kunskaper är en del av vårt moderna samhälle. Det är viktigt att alla människor ska ges möjlighet till återkommande kompetensutveckling och fortsatt lärande genom hela livet. Att ha tillgång till kunskap och möjlighet att förvärva ny kunskap genom hela livet är viktigt på en alltmer kunskapskrävande arbetsmarknad. Livslångt lärande spänner över hela livet. Det börjar med förskolan och . De flesta går sedan vidare genom gymnasieskolan och kanske till högskola eller universitet. Eller så går man en yrkesutbildning. Alternativet när man blir vuxen och har en tidigare låg utbildning är oftast att läsa på komvux för att bygga på tidigare kunskaper som blivit för gamla. Regeringens tidigare neddragningar på vuxenutbildningen slår hårt mot de vuxna som behöver en andra chans att komma tillbaka till arbetslivet eller för att inte behöva bli arbetslös. Det statliga stödet är viktigt för att kommunerna ska kunna bedriva vuxenutbildning. Vuxenutbildningen som sådan behöver både befogenheter och resurser för att få möjlighet att stödja utvecklingen för de människor som står längst från arbetsmarknaden och har låg utbildningsnivå.
mot · GW02Ub258 · 2008-09-23 00:00:00 — Kontroll av fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad insyn i och kontroll av friskolor. Eftersom friskolorna finansieras genom skattemedel måste kontrollen av och insynen i verksamheten skärpas. För våra barns bästa måste skollagen och förskolans läroplan följas av alla skolor i landet. Hårdare krav, och därmed ökade befogenheter, måste ställas på att kommunerna håller friskolornas verksamhet under uppsikt, och därför bör kommunerna ges möjlighet till ökad insyn i friskolor. Den kommunala skolans verksamhet kontrolleras på ett enkelt och effektivt sätt genom kommunens försorg. Kontroll av och insyn i friskolor låter sig inte lika enkelt göras. Detta har framkommit genom flera uppmärksammade fall. Trots att det är möjligt att kontrollera friskolornas verksamhet genom och trots att friskolorna är tvingade till att följa läroplanen är det möjligt för dem att avvika från de krav som ställs. Ett sätt att lösa det vore att ge kommunerna möjlighet till insyn i och kontroll av friskolorna.
mot · GW02Ub259 · 2008-09-23 00:00:00 — Musikskola för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala bör bli tillgänglig för alla barn. Att ge barn och ungdomar möjlighet till kulturell utveckling är att bejaka en oerhört viktig del av ett barns utveckling till en vuxen människa. Barns rätt att få ta del av och även utöva kultur måste därför utvecklas i skolan. Det gäller inom olika kulturområden, exempelvis bokläsning, bild, teater och musik. Den kommunala är en frivillig verksamhet för kommunerna. har den berikat många barns och ungdomars utveckling, och många av dem har fått sin första kontakt med ett instrument genom just den kommunala . Dessvärre har det också varit på detta område som man kunnat spara när ekonomin blivit kärv inom kommunen. Ett levande kulturintresse är en oerhörd tillgång för alla människor, och därför är det samhällets angelägenhet att se till att barn och ungdomar får en kontakt med olika kulturyttringar redan i . Om intresset fortsätter, exempelvis för att spela ett instrument eller att spela teater, kan det ske på frivillig grund. Men den första kontakten bör vara i den obligatoriska skolan. Mot bakgrund av ovanstående är det angeläget att i första hand se till att den kommunala blir tillgänglig för alla barn.
mot · GW02Ub260 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Den åttonde arktiska parlamentariska konferensen har i sin resolution uttryckt en önskan om ett fördjupat samarbete inom , . Möjligheten att få nya intryck och kontakter med andra länder och regioner är en viktig del av utvecklingen av regionen. Många goda exempel finns på framgångsrikt arbete för att motverka, negativ en utveckling för människors hälsa eller levnadsförhållanden t.ex. på grund av klimatförändringar. Ett sätt att vidareutveckla detta samarbete är att uppmuntra att främja den praktiska kompetensen i de nordliga områdena för att hantera utmaningarna man ställs inför såsom pågående klimatförändringar och lösa behov av tekniska, kulturella, ekonomiska och miljömässiga perspektiv samt att tillhandahålla ytterligare utbildning av sjukvårdspersonal med särskild inriktning på förhållandena i . För de arktiska områdenas fortlevnad är det avgörande att kunna vända den negativa befolkningsutvecklingen. En satsning på att ge ungdomen utbildning och möjlighet att vidga sina vyer genom att besöka andra länder inom regionen är en satsning som kommer att betala sig om. Därför är det viktigt att fortsätta att stödja utbytesprogram för unga människor inom den arktiska regionen. i (s)
mot · GW02Ub261 · 2008-09-26 00:00:00 — Kunskaper om mat och hälsa tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ämnet hemkunskap i skolan. Den mat vi äter och vår egen hälsa är frågor som engagerar många människor i vårt samhälle . Medierna är inte sena att haka på den trenden och tidningar och magasin har många reportage om mat, matlagningskonsten och hur man sköter sin hälsa. Det är i mångt och mycket trender som är av godo för oss alla. Vi behöver äta bra mat och vi behöver röra på oss. Det finns också negativa inslag i denna samhällstrend. Det kan bli en fixering vid den egna kroppen, med självsvält som följd. I denna verklighet växer våra barn och ungdomar upp. Därför är det viktigt att vi ser till att barnen redan i skolan får en god undervisning om både mat och hälsa, genom ämnet hem- och konsumentkunskap. Ämnet ska ge erfarenheter av och förståelse för den dagliga livsstilens betydelse för det egna välbefinnandet och den egna ekonomin, men också i ett större sammanhang för den gemensamma miljön. Svenska hushåll slänger en fjärdedel av all ätlig mat i soporna, vilket ger en negativ miljöeffekt och är ett gigantiskt resursslöseri. Om vi visste mer om matkvalitet och vågade lita på vår egen syn, lukt och smak skulle vi minska miljöbelastningen. Det är hos barnen den långsiktiga förändringen måste komma. Bara om man som barn, ungdom eller vuxen vet och förstår sambandet mellan sitt eget agerande och samhällets utveckling kan man ta ställning i det dagliga livet. Det är inte helt okomplicerat att välja rätt matvaror och att fundera över om kläderna man köper är tillverkade på ett miljövänligt sätt eller om valet av transportsätt innebär att man värnar miljön. Allt detta ska en hem- och konsumentkunskapslärare kunna undervisa i. Barnen ska lära sig att laga mat från grunden, lära sig lita på sina sinnen. De ska lära sig planera sin ekonomi men också att kunna granska och värdera information och reklam och ta egna beslut utifrån sin granskning. Det är angeläget att utbildningsvärlden tar hänsyn till förändringar som sker i samhället. Vi anser därför att hem- och konsumentkunskapsämnet måste intregreras i skolarbetet i stort, så att man som barn alltid ser nyttan med att lära sig exempelvis privatekonomi, t.ex. utifrån diskussionen om sms-lån. Att kunna laga en måltid från grunden är också något man har både glädje och nytta av i vuxenlivet, liksom att kunna vara en kritisk konsument. Hem- och konsumentkunskapsämnet är ett bra sätt att lära och få erfarenheter inför vuxenlivet. Ämnet bör få en högre status och finnas på skolschemat från så tidig ålder som möjligt, redan från klass 34.
mot · GW02Ub265 · 2008-09-25 00:00:00 — Motion och kostlära i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att motion och kostlära stärks i skolplanen. Idrotten är största folkrörelse. Hälften av alla är medlemmar i en idrottsförening. Detta är en stor tillgång för ett samhälle där människorna blir allt mer stillasittande. Idrottsrörelsen bidrar aktivt till folkhälsan. kan inte samhället i form av stat, landsting och kommun undandra sig ansvaret att hjälpa oss att bli friskare och hitta en sund livsstil. Givetvis är det därutöver individen själv som har det slutliga ansvaret för sin egen situation. För att lägga grunden för ett liv med en sund kropp och god hälsa krävs insikt om motionens roll för kropp och själ. I det arbetet har skolan en viktig roll vid sidan av föräldrarna. Trots idrottsrörelsens insatser får alltför många fetma . Det handlar om fel kost, fel drycker och för lite motion. Det är lätt att se vad som går fel men svårt att hitta verksamma botemedel. Idrotten på skolschemat, med en tydlig hälsoinriktning, är därför nödvändig och måste framhållas mer än vad som görs . Utformningen av idrotten måste ske på ett sådant sätt att var och en finner motionsformer som de kan trivas med även utanför skolan och förhoppningsvis hela livet. I det sammanhanget är det viktigt att även föra fram kostvanorna på ett sådant sätt att inte kroppsfixering och liknande uppstår och därmed kan bli inkörsporten till en negativ utveckling för individen. Motion på schemat är viktigt då det är i skolåldern som grunden läggs för framtida motion och hälsa. Att inleda skoldagen med en promenad, att skolan schemalägger minst och skapar sunda vanor är grundläggande för den uppväxande generationen. Då frågan är oerhört viktig utifrån såväl individens som samhällets perspektiv bör idrottens och motionens roll, kopplat till kostlära, stärkas i skolundervisningen. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Ub266 · 2008-09-29 00:00:00 — Lärlingsplatser och småföretag utan kollektivavtal tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även de företag som saknar kollektivavtal ska ges möjlighet att ta emot lärlingar. Enligt en ny rapport om småföretagarnas inställning till den nya lärlingsutbildningen som startade är av de svenska småföretagen villiga att ta emot och handleda lärlingar. Det är naturligtvis oerhört glädjande. Småföretagarna betonar sin ambition att vilja växa, och en viktig del i detta är att hitta personal med rätt kompetens exempelvis från den yrkesinriktade gymnasieutbildningen. Att ge fler lärlingar möjlighet att på ett tidigt stadium introduceras i företaget är något som man från småföretagarhåll välkomnar. En lärlingsutbildning är således en viktig åtgärd för att lösa framtida problem med arbetskraft, vilket enligt Småföretagarbarometern visade sig vara det största hindret för tillväxt bland småföretagare. Det finns emellertid en grupp som inte omfattas av reformen. Företag som inte har kollektivavtal ges nämligen inte möjlighet att ta emot lärlingar. Då hälften av alla svenska företag med under 50 anställda saknar kollektivavtal så innebär detta att de ställs utanför systemet. Detta leder i sin tur till osunda konkurrensvillkor genom ett ingrepp på marknaden som favoriserar vissa företag på bekostnad av andra. Detta är olyckligt och kan inte anses som rimligt. Det borde vara möjligt att utforma lärlingsreformen så att den inkluderar alla företag utan undantag. På så viss skapas lika förutsättningar för aktörer på en gemensam marknad. Dessutom ökar antalet lärlingsplatser som lärlingarna får ett större utbud av praktikplatser att välja bland.
mot · GW02Ub267 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att en del av tjänstgöringen för AT-läkare förläggs till apotek. Efter avslutad grundutbildning ska läkarstudenter kunna fungera i den komplexa och sammansatta yrkessituation som läkaryrket innebär. är det på vissa håll svårt att besätta AT-läkartjänsterna. Innehållet i AT-läkarsystemet borde förändras och moderniseras, både för att göra tjänsterna attraktivare och för att göra våra läkare ännu bättre. En idé, hämtad från erfarenheter från andra europeiska länder, bland annat , vore att läkare fick av sin AT-tjänst placerad på apotek. Allmäntjänstgöringen ska ge klinisk träning och introduktion till arbetslivet. är en del av den komplexa och sammansatta verklighet som sjukvården måste hantera. Det kan vara viktigt för läkare att se vilken typ av frågor patienten har med sig efter att de lämnat läkarmottagningen, och hur mycket problem otydlig receptskrivning kan innebära. Om skulle ha bemanning med AT-läkare skulle kanske även primärvården avlastas en del extrabesök.
mot · GW02Ub268 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolbibliotekens utveckling i kommunala och fristående skolor. En väsentlig förutsättning för skolelevernas läsinlärande och kunskapsinhämtande är tillgången på skolbibliotek som också är bemannade med utbildad personal. har uttryckt oro över att många grundskole- och gymnasieelever inte har tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Särskilt bekymmersamt är det för elever i landets friskolor som förlitar sig på kommunbiblioteket. Det är landets kommuner som ansvarar för tillgången och bemanningen av skolbibliotek och statens ansvar är att påverka kommunerna via bibliotekslagen. Bibliotekslagen är tydlig med att det ska finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. Staten kan förutom via skollagen med olika aktiviteter stimulera kommunerna att utveckla sina skolbibliotek. Detta bör kunna ske genom att regeringen ger uppdrag till .
mot · GW02Ub269 · 2008-09-30 00:00:00 — Godis, läsk och snacks i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förskolan och skolan bör låta bli att sälja godis, läsk och snacks. Fetma är ett allt större problem bland unga. Snabbmat och godis har för många blivit en del av den dagliga kosten. Ambitionen och visionen är att ungdomarna ska få ökad kunskap till bättre kosthållning. Många skolor säljer läsk och godis det sänder ut dåliga signaler till eleverna. Skolan måste markera att det inte är okej att äta godis . Det går inte att ha fest utan att det får negativa konsekvenser för hälsan. Nyttigare skollunch kombinerat med att godis, bullar och saft inte finns i skolan vore ett bra sätt att minska risken för övervikt hos barn. Om inga maskiner som säljer läsk och skräpgodis finns i skolorrna skulle dagens trend att äta kunna motverkas. I några skolor har man tagit bort bullar och godis. Men det är långt tills alla skolor anammar denna uppmaning. stora kostundersökning, Riksmaten, visar att nästan en fjärdedel av kalorierna i barns och ungdomars livsmedelsintag kommer från godis, läsk, glass, snacks och bakverk. Folkhälsan är en viktig fråga båda för människors välmående och för landets ekonomiska utveckling. Hemkunskap är ett ämne i skolan där man lär ut sunda matvanor och att sunda matvanor inte är att äta godis och bakverk på rasterna. Förskolan och skolan bör göras till en sockerfri zon. Det är viktigt med ett långsiktigt arbete för att minska barns och ungdomars konsumtion av söta livsmedel, godis och läsk. Läskdrickandet har tyvärr ökat dramatiskt . Sockerkonsumtionen har också en direkt koppling till övervikt och fetma, som ökar kraftigt bland barn och ungdomar. Fetma ökar risken för karies och allvarliga sjukdomar som diabetes och hjärt-kärlsjukdomar. Det är inte rimligt att förskolan och skolan erbjuder barnen söta mellanmål, godis och läsk i sina lokaler. Det ger klara signaler att läsk- och godiskulturen accepteras av oss vuxna. Det är faktiskt inte lätt för barnen att förstå när de ska äta vad. Att göra förskolan och skolan till en sockerfri zon skulle inte bara innebära mindre skador på barns och ungdomars tänder, utan också bättre allmänt näringsintag och bättre allmän hälsa. Det är viktigt för lärandet både att röra på sig och att äta ordentligt, särskilt i tider då vi nås av larmrapporter om ökande överviktsproblem. Maten är en del av vår livsstil. Kosten i skolan bör vara näringsriktig och innehålla mer frukt och grönsaker än . Det är avgörande att föräldrar och skola kan förmedla en sund inställning till näringsintaget hos barnen.
mot · GW02Ub270 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter i skolan. Skolan har inte bara ett utbildningsuppdrag utan också ett ansvar för elevernas sociala utveckling. Det ska vara en skola med trygga glada barn som drivs av nyfikenhet och iver att vara med och aktivt delta i förändringen av samhället och världen. Det hör till skolans grundläggande uppgifter att ge eleverna en demokratisk fostran och i läroplanen finns de demokratiska principer som ska vara utgångspunkten för skolans värdegrund. Viktiga principer är att kunna påverka, ta ansvar, vara delaktig och ha inflytande. Grundutbildning ska vara gratis för alla barn. Den säger både den svenska skollagen och , som har förbundit sig att följa. Ändå är det mycket vanligt att skolor begär pengar av elever och deras föräldrar för bussbiljetter, luncher, entréavgifter och mycket annat. En förutsättning för att alla barn ska kunna tillgodogöra sig utbildningen är att den är kostnadsfri. Alla barn ska kunna delta på lika villkor, oavsett föräldrarnas ekonomiska förhållanden. I skollagens fjärde kapitel sägs att utbildningen i ska vara kostnadsfri för eleverna, men i verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. I ska alla elever få möjlighet att utvecklas och inte kategoriseras och sorteras efter föräldrarnas ekonomiska villkor. Skolans huvudman har ansvar för finansieringen av olika aktiviteter som har med skolverksamheten att göra. En översyn bör ske inom ramen för arbetet med den nya skollagen i syfte att inga avgifter av något slag får förekomma i .
mot · GW02Ub271 · 2008-09-30 00:00:00 — Fysisk aktivitet i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inspirera till mer fysisk aktivitet i skolan. Det är alltför många barn och ungdomar som inte motionerar tillräckligt. Enligt undersökningar motionerar en av fyra inte alls. Att vara fysiskt inaktiv skadar hälsan, och detta går inte att reparera genom att bli aktiv i vuxen ålder. Övervikt och fetma hos barn och ungdomar har genom ett alltför fysiskt passivt liv blivit ett allvarligt hälsoproblem. Den organiserade idrottsrörelsen gör ett mycket bra arbete, men den når inte alla barn och ungdomar. Det är många barn som sätter sig framför tv:n eller datorn när de kommer hem från skolan och tillbringar tiden fram till läggdags där. Om vi ger varje barn möjlighet att bli svettig kommer vi att få friskare barn och också friskare vuxna. Det enda ställe där man når alla barn är genom skolan. En viktig åtgärd är därför att ge ökat utrymme i skolan för fysisk aktivitet. Det kan ske under skoldagen men också genom att skolan på flera olika sätt uppmuntrar eleverna att vara fysiskt aktiva. Man kan till exempel samarbeta med föreningslivet. Det finns många goda exempel att ta efter. Ett sådant är Ängsslättsskolan i som har ett samverkansprojekt mellan sjukvård, universitet, skola och idrottsföreningar. Naturligtvis är det många som har ansvar för barns och ungdomars fysiska välbefinnande. Föräldrarna, skolan och föreningslivet kan dock samverka på ett bra sätt för att inspirera till att röra sig mer. Kommunerna och de enskilda skolorna har ett stort ansvar för väl använd skoltid, men det är angeläget att också staten tydligt markerar betydelsen av barns och ungdomars fysiska aktivitet.
mot · GW02Ub272 · 2008-09-30 00:00:00 — Anpassad studietid vid högskola och universitet till arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anpassad studietid vid högskola och universitet till arbetslivet. krävs det högskoleexamen för alltfler arbeten som allt färre arbeten finns för dem med gymnasiekompetens och för dem som inte fått del av någon utbildning utöver . Vi måste därför bredda möjligheterna att studera och vara öppna för att pröva andra former för studierna än de sedvanliga, med höst- och vårtermin och ett långt sommarlov. har vi socialdemokrater skapat omkring 100 000 nya platser för högskoleutbildning, men trots att högskolorna och universiteten numera är en viktig och naturlig del i en geografisk region har man ännu inte anpassat sig till arbetslivet när det gäller uppdelningen av utbildningen i terminer. De sommarmånader som man inte bedriver undervisning är för många studerande en onödig väntetid inför nästa termin och innebär en onödig förlängning av studierna. Att anpassa studietid vid högskola och universitet till arbetslivet så att man inte styrs av två terminer kommer att underlätta för många människor som snabbt vill komma tillbaka arbetslivet och de ungdomar som så snabbt som möjligt vill genomföra sina studier. Det är nu hög tid att pröva på att anpassa även studentlivet till arbetslivet och införa studier och använda elevens tid mer effektivt.