ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N228 · 2008-09-23 00:00:00 — Stöd till energi- och miljösatsningar i småhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av stöd till småhus, i alla bygder, i syfte att åstadkomma en smartare energianvändning som miljön i övrigt gagnas. Alliansregeringens förändring av fastighetsskatten har neutraliserat en skatt som upplevdes som orättfärdig och illegitim. så har ett ekonomiskt styrmedel försvunnit. Fastighetstaxeringen var tidigare ett instrument som kunde användas för att styra byggandet i mer miljövänlig riktning. Med nuvarande system får inte ett slopande av en miljöinvestering i taxeringsskalan samma kraftfulla effekt som den skulle ha fått i det gamla systemet. Trots det behövs åtgärder och styrmedel för att klara klimathotet. /09 införs energideklarationer för småhus. Syftet är att tydliggöra den enskilda fastighetens status ur ett energiperspektiv. Deklarationen är en indikator dels om behovet av energiinvesteringar dels kan det vara en verifikation för kreditgivare att bevilja lån för energibesparande åtgärder. Om verifikationen dessutom skulle innebära att låntagaren garanterades ett räntefritt lån alternativt ett skatteavdrag för sin investering så skulle vi uppnå en enorm drivkraft i kilowattjakten i våra fastigheter. Utformningen av en styrmodell kan dessutom ges en regionalpolitiskt tilltalande profil. finns det fastigheter utanför tillväxtcentum som är högt belånade och som bankerna inte beviljar mer krediter även om det skulle vara behövligt ur ett klimatperspektiv. En modell där räntebidrag alternativt skattereduktion ges vid investeringar som tydligt reducerar energianvändningen skulle förenkla stöd i samband med miljöinvesteringar. Alltifrån pelletspannor, berg- och markvärme till solvärme och energifönster för att nämna några exempel skulle falla inom stödformens ram. Dagens ryckiga bidragsformer inom den här sektorn är knappast förutsägbara, vare sig för regeringen eller för den enskilde, då pengarna som lämnas i bidrag snabbt tar slut och många då avstår från att göra sina investeringar. har presenterat ett utkast till modell i den här riktningen som förefaller intressant. Hur en sådan modell ska utformas i detalj bör dock analyseras vidare av regeringen. Det viktiga är att modellen ska främja investeringar i energieffektiva och utsläppsreducerande åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N232 · 2008-09-23 00:00:00 — Forskning för socialt företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning och utveckling för socialt företagande. finns det knappt någon forskning inom socialtföretagande. Själva definitionsfrågan och avgränsningen i relation till andra verksamheter har varit ett problem. För att kunna tydliggöra omfattning och utvecklingstendenser kring den svenska utvecklingen krävs forskning. Empiriska studier och statistik saknas för att underbygga samhälleliga satsningar trots påvisad mycket stor samhällsnytta. De flesta sociala företag har startat men forskning kring kvalitet, utveckling och olika samverkanslösningar när det gäller affärsområden, målgrupper, maktfördelning och organisationsformer saknas. Socialt entreprenörskap, företagsledning, arbetsorganisation och styrelseformer i verksamheter som betonar empowerment, delaktighet och ansvarstagande i företaget parallellt med långsiktigt affärstänkande behöver utvecklas och sättas in i en teoretisk referensram. Bristen på formativa processutvärderingar som följer de sociala företagen hindrar utvecklingen. Därmed ökar inte heller kunskapen om hur samhällets insatser bör se ut. Den utvecklingsprocess som de sociala företagen befinner sig i , med samverkan mellan företagen, med privata företag och med , innebär förändringar på arbetsmarknaden som behöver studeras och analyseras. De positiva samhällsekonomiska effekterna måste belysas bättre. saknas en samlad kunskapsbas inom forskningen om de socialföretagen, varför det krävs forskningsprojekt med ett tvärvetenskapligt angreppssätt och forskning om socialt företagande.
mot · GW02N233 · 2008-09-29 00:00:00 — Forskningscentrum för termisk energi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskningscentrum för termisk energi. För att skapa hållbara system för miljövänlig energiförsörjning är det viktigt att ta till vara och utforska olika möjligheter inför framtidens samhällsbyggande. Det är också viktigt att forskar, utvecklar och tar tillvara lokala förutsättningar, inte minst för att skapa arbetstillfällen men även för att ligga i framkant vad gäller att vara ett land i ständig utveckling. I , vid Dellenkratern med kringliggande urberg, finns unika geologiska förutsättningar för utveckling av nya geoenergisystem. Området är också synnerligen lämpligt för att skapa en dynamisk utvecklingsmiljö för inhämtande och utlärning av kunskap gällande en framtida hållbar och miljövänlig energiförsörjning. Att utvinna och lagra geoenergi samt använda tekniker och system för att nyttja geoenergi kommersiellt är en angelägen satsning för ett land som vill ligga i framkant i samhällsbyggandet. Regeringen bör därför omgående se över förutsättningarna för att stödja tillkomsten av ett forskningscentrum för termisk energi med placering i .
mot · GW02N234 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för idrotts- och sportindustrin. Idrottsrörelsen i är inte bara en folkrörelse, den utgör också en växande samhälls- och tillväxtsektor. De flesta av landets 290 kommuner har idrotts-, sport- och fritidsanläggningar, idrotten är en viktig beståndsdel inom skolor och universitet, det finns utbildning och forskning inom området idrott på olika nivåer samt en mängd andra näringar och företag inom sport och fritid. Den dominerande andelen av all konsumtion och investeringar inom idrott och sport sker genom att medborgarna köper sportutrustning, betalar medlemsavgift eller köper andra tjänster och media inom sport. deltar hundratusentals medborgare i frivilliga insatser som ledare, tränare och funktionärer. Det har konstaterats att hälften av allt frivilligt arbete i görs inom idrott, motion och friluftsliv. De aktiviteter, utbildning, samvaro, vila, hushållsarbete, som vi utför under alla timmar utanför arbetet i våra liv är en viktig del när vi skapar de sociala nätverk som förklarar den kreativitet, kunskap, kulturskapande och hälsa som vi uppnår. Forskare konstaterar att där det finns ett starkt lokalt socialt liv och ansvarstagande där finns både hälsa och ekonomisk tillväxt. Sportsektorn i svarar för ca hälften av upplevelse- och besöksindustrins alla resor, evenemang och övernattningar, vilket visar att sport, idrott och friluftsliv har en viktig roll att spela i utvecklingen av upplevelse- och besöksindustrin. Regional och lokal utveckling är grunden för nationell ekonomisk tillväxt. Det behövs därför en nationell tillväxtstrategi för den starka svenska idrottsindustrin. En sådan strategi måste främja ett skapande samspel mellan idrottsrörelsen, forskningen och utvecklingen, massmedia, teknik- och byggföretag, besöksnäringar, producenter av tjänster och produkter inom sport samt investerare. Sportbranschen är en stor och växande sektor med en enorm utvecklingspotential. Nya varumärken som profileras inom sport och marknadsförs globalt kan baseras på befintlig svensk internationell sportkompetens. Den har mycket stark lokal förankring. För att främja en sådan utveckling behövs lokala och regionala tillväxtstrategier. Det är viktigt att vi på detta sätt tillvaratar den potential till nationell, regional och lokal tillväxt som sportindustrin har.
mot · GW02N237 · 2008-09-30 00:00:00 — Lokalisering av statliga myndigheter och bolag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över var statliga myndigheter och bolag lokaliseras. I har olika regioner olika tillväxttakt och så kommer det säkert att förbli. Vi kan se regioner där tillväxten är betydligt bättre än på andra håll. Tydliga mönster finns där universitets- och högskoleorter har fördelar med närheten till dessa utbildnings-institutioner. Det finns en berättigad rädsla för överhettning i dessa attraktiva områden, och det är naturligtvis olyckligt om tillväxten hindras i för att personal saknas. Vi kan t.ex. se att vissa statliga verksamheter i tvingas till högre lönelägen för att överhuvudtaget få personal. Ser man till de kommuner som inte har högskolor så är ofta viljan till att ungdomar skall vidareutbilda sig efter gymnasieskolan stor. Detta kräver då oftast att ungdomarna flyttar från orten, vilket i och för sig är bra att få en omvärldssyn är alltid bra. Det är dock viktigt att människor kan flytta tillbaka till sina uppväxtkommuner efter avslutad högskoleutbildning och då naturligtvis till jobb som motsvarar de akademiska studierna. Det huvudsakliga problemet är dock att statliga myndigheter nu oftast inte lokaliserar sig till de orter där detta behov av arbetstillfällen finns. Enligt min uppfattning är det en oklok åtgärd från statens sida då det finns flera mindre orter som också torde vara lämpliga tjänsteställen. Det har även visat sig att det inte alls brukar vara några rekryteringsproblem till mindre orter. Många yngre vill gärna flytta till en mindre ort när de t.ex. bildar familj det känns tryggt. I dessa mindre överhettade områden är hyrorna oftast betydligt lägre och staten skulle på så sätt i betydande grad kunna minska sina kostnader. Med dagens informationsteknologi kan man ytterligare understryka att allt inte behöver finnas i eller på andra större orter. Många av dessa mindre orter har ofta en väl fungerande infrastruktur både när det gäller transporter och IT. Jag vill särskilt understryka att tillväxtorterna skall vara motorer i sina regioner. Men det är viktigt att tydliggöra regelverket vid statliga effektiviseringar så att större hänsyn tas till att hela skall leva.
mot · GW02N239 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inkrävandet av statistikuppgifter från företag bör kunna förenklas och minska i omfattning. Svenska företagare, stora som små, upplever att de får alltfler statistikuppgifter att fylla i på uppdrag av olika myndigheter. Detta tar oerhört mycket tid i anspråk. Man kan även ifrågasätta nyttan av en del av de uppgifter som begärs in. Många av de uppgifter som efterfrågas går dessutom att hämta från andra håll, exempelvis från senaste årsredovisningen, från deklarationen eller från andra myndigheter. Hanteringen av statistikuppgifter borde kunna förenklas ordentligt och samordningen mellan myndigheterna förbättras.
mot · GW02N240 · 2008-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk kolkraft. Svenska statens helägda bolag, , är en av och norra största kolkraftproducenter. Visserligen har man investerat stort i ny reningsteknik, men ändå är både kolbrytningen och kolkraftsproduktionen synnerligen tveksam ur miljösynpunkt. För ett land som som vill vara ett föredöme i miljöfrågor är det olyckligt att ett svenskt statligt företag har denna roll i kolkraftsproduktionen i . Jag anser att en den del av vinsten från Vattenfallkoncernens kolkraftsproduktion bör användas för utveckling av nya miljövänliga energiformer, samt vidareutveckling av vattenkraften och kärnkraften. Det skulle ge både företaget och den svenska staten en tydligare profil som föredöme när det gäller energiproduktion. bör staten överväga att avskilja den del som producerar kolkraft och avyttra den.
mot · GW02N241 · 2008-09-19 00:00:00 — Förbättrade möjligheter för småskalig elproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket kring lokalt småskaligt producerad el bör ses över för att gynna lokal energiproduktion. Regeringen vill främja alternativa energikällor och lokal energiproduktion. är det mycket krångligt för en enskild person att starta en liten anläggning för produktion av exempelvis vattenkraft eller solkraft. Man får inte själv använda den elenergi som produceras, utan måste leverera ut denna på nätet, och sedan köpa tillbaka energi på vanligt sätt med full energibeskattning. Detta motverkar enskilda initiativ. Ett system där privatpersoner och företag kunde utnyttja egenproducerad elenergi direkt, utan skattebelastning, skulle stimulera uppbyggnaden av små enheter. Detta skulle också kunna vara ett sätt att stimulera framväxten av små anläggningar som stimuleras ekonomiskt med skattemedel på annat sätt. Ett alternativ vore att elenergin precis som levereras ut på nätet, men att man då detta sker kan räkna av den levererade elen mot den el man förbrukat enligt sin elmätare, dvs. att man skulle ha elmätare som även kan gå baklänges. Man skulle då bara betala och beskattas för den elenergi som man nettoköper från nätet.
mot · GW02N242 · 2008-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i samband med större företagsfusioner. De svenska bensinstationerna blir allt färre. Detta medför stora problem på landsbygden med onödiga resor och ökade kostnader för invånarna. En orsak till att stationer läggs ned eller slås samman är . Vid större fusioner mellan bensinbolag måste det nya stora bolaget ofta göra sig av med ett antal småstationer för att inte anses ha en alltför dominerande ställning efter fusionen. I praktiken medför detta att stationerna avvecklas, eftersom man inte gärna vill överlåta till en konkurrent. medför därför i praktiken sämre konkurrens, eftersom antalet försäljningsställen minskar. Detta kan knappast ha varit EU:s avsikt med lagreglerna. har en stor fusion genomförts mellan Statoil, Hydro och därmed även Uno-X. Fler stora fusioner eller sammanslagningar av bensinbolag planeras. Det är därför hög tid att förändra EU:s konkurrenslagstiftning. Den bör ta initiativ till en sådan översyn. En förändring skulle göra att ett antal mindre bensinstationsföretag kan överleva och därmed försörja ett antal personer, och servicen på landsbygden skulle kunna bevaras.
mot · GW02N250 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedgrävning av Sydlänken. planerar att bygga ny stamnätledning, Sydlänken, mellan och . Sydlänken planeras att byggas som en luftledning. Oron för konsekvenserna av denna ledning är stor, inte minst bland dem som bor utmed den tänkta sträckningen. Sydlänken berör landskapbilden, väcker frågor om miljön och kommer att tvinga bort människor från deras hem. Andra kommer att tvingas bo nära ledningen med den oro för hälsan det kommer att leda till, framför allt för barnen. I är det många som oroar sig för vad ledningen kommer att innebära för dem och vill därför att den grävs ned i marken. Alla kommuner utmed den tänkta sträckningen är kritiska, liksom LRF. Fördelarna med en nedgrävd likströmskabel har sammanfattats i följande punkter: En robust strömförsörjning kan skapas i närtid utan segslitna och tidsödande förhandlingar mellan berörda markägare. Markägare och kommuner får ett begränsat intrång och kan lättare expandera och bruka sina marker. Landskapet förfulas inte av stålskelett. Onödig strålning försvinner. går i spetsen för en teknikutveckling som sparar naturresurser och som kan innebära nya jobb i . Därför bör regeringen uppdra åt att undersöka möjligheterna till en nedgrävning av kabeln.
mot · GW02N251 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . För att möta hotet mot vårt klimat krävs det kraftfulla och skyndsamma åtgärder. Utsläppen av fossila bränslen måste minska kraftigt. Oljeberoendet ska brytas och en målmedveten satsning på miljövänliga energislag ske. Forskning och utveckling på det här området med koppling till landets högskolor måste intensifieras. Ett exempel på en ny och lovande satsning är i . Det har funnits en bred politisk uppslutning bakom projektet. Företrädare för regeringen har också varit på besök för att studera , och då var uttalandena så positiva att man förväntade sig ett beslut. Men de förväntningarna har regeringen ännu inte infriat. Detta är en orimlig hållning till ny miljöteknik. Istället är det just mer forskning och investeringar i ny teknik och nya drivmedel som behövs . Regeringen bör uppfylla sitt löfte om en positiv lösning så att projektet kan fortsätta.
mot · GW02N254 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att statens företag återgår till den tidigare ordningen med en egen arbetsgivarorganisation. Det är naturligt att ställa krav på att de statligt ägda företagen ska vara ett föredöme i sin personalpolitik. Det gäller sådant som arbetsvillkor, jämställdhet, mångfald, arbetsmiljö och hälsa. Det framgår av regeringens skrivelse 2007/08:120 att de statligt ägda företagen förväntas vara föredömen avseende socialt och miljömässigt ansvarstagande. Det råder alltså ingen tveksamhet om vilket uppdrag de statliga företagsledarna har. För att kunna leva upp till regeringens målsättning krävs väl fungerande fackliga organisationer. Men det krävs också ansvarsfulla arbetsgivare, som respekterar den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtalet i centrum. är en stor del av statens bolag medlemmar i , näringslivets intresse- och arbetsgivarorganisation. Det är en organisation som aktivt attackerar kollektivavtalen och spelreglerna på den svenska arbetsmarknaden. Statens bolag har ca 200 000 anställda, även om antalet minskar genom de genomförda utförsäljningarna. Posten, SJ, , Sonera, Systembolaget och är några som ingår i . Sammantaget betalar 50-talet statliga bolag ca till och andra branschorganisationer. har ekonomiskt stött det lettiska byggföretaget un Partneri med för dess kamp mot det svenska kollektivavtalet, först i svenska Arbetsdomstolen, sedan i . I rapporten Den svenska modellen har kantrat gick till angrepp mot fackföreningsrörelsen, som målas ut som alltför maktfullkomlig. Arbetsgivarna i vill vingklippa facket och begränsa konflikträtten. Avtalsförhandlingarna om löner och allmänna anställningsvillkor sker numera så gott som helt på fackens villkor, menar man i rapporten. Men verkligheten är att i beslutar i själva verket arbetsgivaren om nästan allting från löner till företags överlevnad. Utan att blinka lägger storföretag som och ned verksamhet i och sparkar ut tusentals människor i arbetslöshet. Ändå vill de bestämma ännu mer. De statliga företagen bör lämna och i stället starta en egen arbetsgivarorganisation (en sådan fanns ). Då frikopplas de från den smutskastning av svensk arbetsrätt, som de deltar i. Det är knappast rimligt att statliga medel, våra gemensamma tillgångar, ska användas för att finansiera en verksamhet som i slutändan uppenbart syftar till ett totalt systemskifte på arbetsmarknaden.
mot · GW02N255 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna till samordningsinsatser i syfte att stärka industrin på . har den gotländska arbetsmarknaden genomgått en stor omställning. har förutom genom försvarsomställningen vid försvarsbeslut även tappat ett stort antal industrijobb. har den gotländska arbetsmarknaden förlorat motsvarande av arbetskraften. Det senaste nederlaget för den gotländska arbetsmarknaden är att båtfabriken meddelade att de kommer att avveckla och lägga ned sin verksamhet i . Med det totala antal förlorade arbetstillfällen inom den gotländska industrin och med beskedet om nedläggning i , som rör ett hundratal arbetstillfällen, är de framtida industrijobben på allvarligt hotade, för att inte säga i kris. är i behov av industrijobb för att klara sysselsättningen. Det är inte bara de aktuella arbetstillfällena vid anläggningen som berörs utan knutet till ett sådant företag finns också ett stort antal underleverantörer och serviceföretag som drabbas efter en sådan nedläggning. Den gotländska arbetsmarknaden har hitintills och till viss del med statliga åtgärder lyckats resa sig efter de stora neddragningarna. Dock har tillskottet av nya industrijobb lyst med sin frånvaro. Någonstans finns det en gräns för hur mycket industrijobb klarar av att förlora, tyvärr är vi nog där . behöver därför en genomlysning med en långsiktig och hållbar strategi för att trygga industrijobbens framtid. Kommun och län har givetvis ett ansvar för att underlätta och skapa förutsättningar för industrisektorns utveckling på . Men staten har också ett ansvar för att det skapas förutsättningar för industrisektorn på ön. Regeringen bör därför se över möjligheterna till samordningsinsatser i syfte att stärka industrin på .
mot · GW02N256 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en energipolitik för att bryta oljeberoendet. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en kommission som skulle utveckla ett övergripande program för att bryta oljeberoende. Anledningarna till detta var flera. Oljepriset påverkar tillväxt och sysselsättning, men framför allt hotar förbränning av fossila bränslen klimatet och därmed framtiden för kommande generationer. Att det är nödvändigt att bryta oljeberoendet i takt med ökade insikter om klimathotet och nya rekordnivåer för oljepriset har blivit ännu tydligare sedan oljekommissionens arbete avslutades. Det behövs en långsiktig politik, i samarbete med näringslivet och med bred förankring hos allmänheten, som syftar till att minska energianvändningen och att skapa alternativa energikällor. har ju svenska folket beslutat att kärnkraften ska avvecklas. och hela kan inta en ledande roll i omställningen av vårt energisystem. Det handlar exempelvis om utveckling av alternativa drivmedel och bättre motorteknik inom transportsektorn i samarbete med bilindustrin i regionen. Den svenska bilindustrins problem och den hårdnande konkurrensen på fordonsmarknaden gör det ännu angelägnare med samverkansprojekt mellan staten och bilindustrin. Det saknas inte heller möjligheter att utveckla nya energislag för uppvärmning av bostäder genom sol-, vind- och vågkraft, vars förutsättningar att bli reella och hållbara alternativ det är angeläget att utveckla vidare. Användning av naturgas har ökat starkt i främst hos kraft- och fjärrvärmeverken. Naturgasen används för uppvärmning av bostäder och lokaler och är ett intressant alternativ till fordonsbränsle. Dessutom är det en råvara i den petrokemiska industrin. Naturgasen är ett alternativ till oljan eftersom koldioxidutsläppen är mindre än för olja. Naturgasen kan därför fungera som en brygga över till kommande energilösningar. En utbyggnad av naturgasnätet behövs för att kunna utnyttja denna möjlighet. Investeringar i utbyggnaden av infrastrukturen för naturgasanvändning i innebär att det inte kommer att finnas några avgörande hinder för att leverera naturgas till västra . Konkret handlar det om att säkra en tillförsel av naturgas från Grenland på västra sidan om till . Ett samrådsförfarande har påbörjats kring ett sådant industri- och energiprojekt. Det är viktigt att betona statens ansvar för infrastrukturen för energiförsörjningen mellan de nordiska länderna. Att medverka till nödvändiga koncessioner och utbyggnad av distributionssystem är givna uppgifter i detta sammanhang, även om utbyggnad av naturgasens infrastruktur helt och hållet ska ske på kommersiella villkor. Det är angeläget att staten i samarbete med regionen klargör utvecklingsmöjligheterna för förnybar energiproduktion i och för att bryta oljeberoendet, skapa ökad handlingsfrihet och större effektivitet i energianvändningen.