ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fi202 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunens rätt att ta ut avgifter på arbeten som inte genomförs. Då jag träffade ett antal småföretagare i framförde man många synpunkter på vad som borde göras. En fråga var att kommunerna tar ut avgifter på saker som inte genomförs! Många kommuner, har det visat sig, tar ut avgifter för s.k. livsmedelsinspektioner. Men kommunerna tar bara betalt några inspektioner genomförs inte! Detta är ju en sorts lurendrejeri. Man tar betalt för en vara som inte levereras. Kommunala självbestämmandet i all ära, men några regler och lagar måste tydligen till. /regeringen bör stoppa detta ofog att ta betalt för saker som inte genomförs. Man kan också ifrågasätta många av de avgifter som tas ut. Bland annat tillfälliga alkoholutskänkningstillstånd har avgifter som måste anses orimliga.
mot · GW02Fi203 · 2008-09-17 00:00:00 — En 20-krona som mynt tillkännager för som sin mening vad som anförs i motionen om att göra 20-kronorssedeln till mynt. Jag har motionerat om detta också och vissa uppgifter säger att det är saker på gång. Men för att vara säker och för att driva på frågan gör jag en motion också . I en historiebok heter det: Här i har vi en tradition att ha relativt värdefulla mynt och stora sedlar. Det gör att de varit prydliga i den dagliga handeln. I andra länder har det tidigare varit vanligt att ha sedlar i små valörer, vilket gör att de lätt blir smutsiga och skrynkliga. Men kan nog sägas att tjugokronorssedeln i hamnat i den kategorin. I har man ett högsta mynt med värdet , det motsvarar just . Det skulle därmed passa att vi gör ett 20-kronorsmynt. Jag vet att det inte är vi i som beslutar om detta, men vi kan ge önskemål om detta.
mot · GW02Fi204 · 2008-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lokal utmaningsrätt. En grundläggande princip för ett sunt företagsklimat är att kommuner och landsting inte konkurrerar med näringslivet. En av grundorsakerna till att nya företag inte etableras i önskvärd utsträckning och att de redan befintliga företagen inte utökar sin verksamhet är den osunda konkurrens som det privata näringslivet utsätts för av kommuner och landsting. Det finns exempel på kommuner som via skattebetalarnas pengar startar verkstäder, tolkförmedlingar, resebyråer, gymanläggningar, nattklubbsverksamheter och turistbyråverksamheter. Det är dags att denna osunda konkurrens stoppas. Genom att införa en utmaningsrätt som ger enskilda entreprenörer eller anställda inom offentlig sektor rätt att tvinga fram en upphandling av delar av kommunens och verksamhet kan vi till stor del komma till rätta med detta problem. Det företag som utmanar måste kunna visa att det har kapacitet att lägga ett rimligt anbud på den utmanade verksamheten. Om upphandlingen leder till att det lämnas in externa anbud som är mer konkurrenskraftiga än den egna verksamheten ska kommunen eller vara skyldig att anta budet. Denna reform är mycket angelägen. Ett aktuellt fall i är ett bevis för detta. Där har kommunledningen bestämt att kommun ska ta över driften av stadens turistbyrå från den ekonomiska föreningen . har turistbyrån i skötts av & Co. Kommunledningen har beslutat att marknadsföringen till turister inte längre skall upphandlas utan ske i kommunens regi. Nio personer på riskerar därmed att förlora sina jobb . Med en lokal utmaningsrätt skulle ha möjlighet att utmana kommunen. En grundläggande princip för ett sunt lokalt företagsklimat är att kommuner och landsting inte konkurrerar med det lokala näringslivet, och som ett led i arbetet med att förbättra företagsklimatet i bör därför en utmaningsrätt införas.
mot · GW02Fi206 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen för att främja avknoppning av verksamhet och underlätta för personalen att ta över verksamheten. Ett bra sätt att öka både mångfalden och kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen är att låta personalen ta över sin skola, förskola, vårdcentral, äldreboende etc., s.k. avknoppning. Dessutom tillvaratar man personalens kompetens och engagemang på ett bra sätt och skapar goda förutsättningar för verksamheten att utvecklas. Med dagens stora organisationer, särskilt landstingen, är det vikigt att förenkla för personalen att utveckla sin egen verksamhet utan att fastna i byråkratins kvarnar. Avknoppningar är ett bra sätt att förbättra välfärden som lägger vikt vid kontinuitet, närhet och småskalighet, vilket är särskilt betydelsefullt för att erbjuda berikande välfärdstjänster. Patienter, elever och omsorgstagare kan via avknoppningar erbjudas ökad mångfald värd namnet. Avknoppningar är ingen ny företeelse. Personal har tagit över förskolor och de första skolavknoppningarna skedde . Det har varit i huvudsak lyckosamma avknoppningar med positiva erfarenheter. Men mer behöver göras och regelverket måste förtydligas. Både Statskontoret och Kommuner och Landsting hävdar nu att det som förekommit under plötsligt skulle vara olagligt, trots att inte en enda kommun fällts i domstol för felaktiga avknoppningar. Avknoppningen av Tibble gymnasium i startade debatten . Den överklagades till länsrätten som gav kommunen rätt på alla punkter. Trots detta har avknoppningarna nästan helt kommit av sig. Det beror inte på bristande intresse antalet ansökningar från skolpersonal om att ta över sin skola har ökat stort utan på oklarheterna om vad som egentligen gäller. Regeringen har deklarerat att man vill främja avknoppningar. Det är bra. behövs klara förtydliganden i lagstiftningen för att personalen ska ha möjlighet att ta över en verksamhet och veta under vilka förutsättningar det ska ske. Syftet med avknoppningar är just att den befintliga personalen ska kunna äga och driva verksamheten vidare, att öka mångfalden och bredda ägandet inte att sälja verksamheten till den koncern som kan betala mest. Självklart ska inventarier och goodwill värderas seriöst och affärsmässigt, men idiotregler som motverkar mångfald, valfrihet och kvalitet måste vi bli av med. Att göra som den socialdemokratiskt styrda kommunen , som skänkte bort en till en friskola , känns inte riktigt rätt.
mot · GW02Fi209 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en höjning av insättningsgarantin. Den statliga insättningsgarantin kom till efter fastighetskrisen . Svenska banker och kreditinstitut höll på att gå i konkurs, och svenska staten grep in och stödde stora banker som t.ex. Nordbanken. Under 1990-talskrisen uppstod behov att öka förtroendet bland spararna för att återigen spara i bank och att spara kontanter så man beslutade om en insättningsgaranti för banker och medel. Sedan första är det Riksgälden som hanterar den statliga insättningsgarantin. , var det , , som hanterade verksamheten. Syftet med insättningsgarantin är att stärka skyddet för allmänhetens insättningar och bidra till stabilitet i det finansiella systemet. Insättningsgarantin infördes i och baseras enligt Riksgälden på ett EG-direktiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU-länder. De institut som är anslutna till insättningsgarantin betalar en avgift till Riksgälden. Garantin gäller för privatpersoner, företag och andra juridiska personer. Garantin ger rätt till ersättning motsvarande insättningens belopp plus ränta upp till ett belopp av . är vi åter i en oroande finansiell situation, och människor söker sig till det tryggare banksparandet. Med tanke på att det var länge sedan som beslutet togs om att ska vara maxgräns anser jag att regeringen borde låta utreda en höjning av beloppet. Jag anser att det inte borde vara orimligt att höja beloppet till t.ex. per person och bolag.
mot · GW02Fi210 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppräkning av statliga arrenden. Fastboendes möjlighet att leva och verka på skärgårdsöarna är en förutsättning för en levande skärgård. På en del öar (de s.k. kronoholmarna) arrenderar fastboende liksom fritidsboende marken av staten genom . Enligt 7 § lag om rätt att överlåta statlig fastighetsförmögenhet 25.11.2002/973 får statlig jordegendom arrenderas ut om det är ekonomiskt lönsamt eller annars ändamålsenligt med tanke på användningen av egendomen. Enligt 8 § ska arrendet för statlig jordegendom bestämmas på företagsekonomiska grunder. Av särskilt vägande skäl kan arrendet vara lägre än det arrende som bestäms på företagsekonomiska grunder. Man kan också avstå från att ta ut arrende. höjer nu arrendena på kronoholmarna till det dubbla eller mer för såväl fastboende som fritidsboende. Detta leder till att de småföretagare och pensionärer som är fastboende/åretruntboende på öarna får svårt att bo kvar. är det svårt att få de inkomster man kan förvärva ute på öarna att räcka till det dagliga livet där. För att skärgårdsöarna inte ska avfolkas och för att näringslivet där ska kunna utvecklas är det viktigt att kostnaderna för att bo där är överkomliga. Därför bör konsekvenserna av arrendehöjningarna för fastboende analyseras och åtgärder vidtas för att underlätta för att fastboende, varav flera bott där i många generationer, ska kunna bo kvar och leva av sin näringsverksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Fi211 · 2008-09-29 00:00:00 — Nya myndigheters fortsatta existens tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av en s.k. solnedgångsparagraf vid inrättande av nya statliga myndigheter. hemsöktes av en socialdemokratisk myndighetshets. Det råder högkonjunktur i Myndighetssverige, skrev exempelvis tidningen (8/6 2004) efter att, efter en genomgång, ha kunnat konstatera att ett 40-tal nya myndigheter åren hade sett dagens ljus. Utvecklingen under den socialdemokratiska regeringsperioden renderade mycket skarp kritik från en rad olika håll. har under en lång följd av år med kraft argumenterat för att borde genomföra en omfattande reform i syfte att minska antalet statliga myndigheter. Myndighetshetsen har skapat flera problem. Det är inte bara ekonomiskt oförsvarligt; skattebetalarnas pengar ska användas på effektivast möjliga sätt. Det har också skapat problem för enskilda och företag. Reglerna har blivit fler och krånglet ökat; varje ny myndighet måste motivera sin egen existens. Också för ledande politiska befattningshavare har det stora antalet myndigheter varit en källa till avsevärda komplikationer. Ansvarsutkrävande och kontroll har försvårats. Ytterst har det därmed också varit ett problem för demokratin. Maktskiftet har emellertid inneburit ett rejält trendbrott. Under alliansens regeringsperiod har fått 60 färre statliga myndigheter netto, enligt en sammanställning som tidningen har genomfört (22/9). Regeringens politik har varit effektiv och lett till att utvecklingen nu synes peka åt rätt håll. Men det finns, enligt min mening, ytterligare åtgärder som bör prövas för att långsiktigt säkra att antalet myndigheter håller en rimlig nivå. En sådan idé vore att koppla inrättandet av nya myndigheter till ett förfarande med en så kallad solnedgångsparagraf. Tanken med solnedgångsparagrafen är att eller regeringen efter en period av ett visst antal år måste fatta ett nytt beslut för att myndigheten ska få fortsätta att finnas till. Om ett sådant beslut inte fattas avvecklas myndigheten automatiskt. Det skulle sätta press på de politiska beslutsfattarna att systematiskt utvärdera och pröva en ny myndighets fortsatta existens.
mot · GW02Fi212 · 2008-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det kommunala utjämningssystemet. Det kommunala utjämningssystemet har som uppgift att utjämna olika kommuners skatteunderlag och den stora givaren i systemet är staten. Här finns även ett antal kommuner, ofta i , som på grund av sin starka skattebas också blir tvungna att bidra till systemet med sammanlagt . Det är ett system som ställer kommun mot kommun och landsting mot landsting. är det enda i som bidrar med pengar till övriga landsting genom detta system. Totalt inom inkomstutjämningssystemet bidrar med till övriga landets landsting. Det gör att stockholmarna i stor utsträckning betalar ut pengar till övriga landet genom kommunerna och . De flesta är överens om att är den starkaste tillväxtmotorn som vi har i och det är därmed extra viktigt att tillväxten i länet är stark. Om man konsekvent avser att dela ut stockholmarnas pengar till övriga landet försvagas incitamentet för kommuner och landsting att bli mer kostnadseffektiva och skapa ett tillväxtvänligt klimat. I och med att invånarna i flyttar i olika skeenden i livet så kommer man ofta att utbildas i en stad och sedan jobba och bli gammal i en annan. Detta legitimerar att man på statlig nivå kompenserar de kommuner som kan råka ut för brain drain, där ungdomar i stor utsträckning flyttar för att studera vidare eller arbeta på en annan ort. Men systemet måste bli tydligare i kravet på kommunerna och landstingen att föra en tillväxtvänlig politik. anser vi att kommunernas och landstingens kraftansträngningar för att bli mer kostnadseffektiva måste beaktas när beräkningarna sker. Är man duktig på att utföra de obligatoriska verksamheterna på ett kostnadseffektivt sätt bör detta även premieras från statens sida. Vi vill att man inför ett system för tillväxt och utveckling i hela landet som inte ställer kommuner eller landsändar mot varandra.
mot · GW02Fi214 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i folkomröstning pröva anslutning till eurosamarbetet. , , beslutades till vilka växelkurser de blivande skulle knyta sina valutor . Det var en omfattande makroekonomisk process för alla de 15 EU-länderna. Följden av detta blev att de långa räntorna sjönk dramatiskt och konvergerade. medverkade i förberedelsearbetet med goda effekter. valde dock, efter folkomröstning, att inte gå med i valutasamarbetet. Vi kan konstatera att har lyckats väl trots att man inte gick med i samarbetet. pågår en diskussion om en konsoliderad bolagsskattebas inom EU. Även i detta arbete har varit aktivt men klart betonat ett avståndstagande till modellen. Tanken var att slutresultatet av utredningen skulle föreläggas EU men så blir inte fallet. Vi kan dessutom konstatera att mycket talar för att full enighet inte kommer att uppnås i frågan varvid den faller. Det står då fritt för intresserade medlemsländer att ingå bilaterala avtal och sinsemellan bilda en konsoliderad bolagsskattebas. Länder som uttalat ett sådant intresse är , och . Då dessa länder framstår som något av en ekonomisk motor inom unionen kommer en sådan åtgärd tveklöst att påverka näringsliv. Det som då sker är en indelning i tre klasser inom unionen där guldligan består av dem som är medlemmar, har infört euron och dessutom konsoliderat bolagsskatten. Silverligan består av dem som är medlemmar och har infört euron, och övriga tillhör bronsligan. Hur det förhållandet påverkar och dess näringsliv bör analyseras djupare som behovet av ett närmande till euron aktualiseras. Många ekonomer hävdar att sannolikt skulle ha påverkats hårt och negativt av den ekonomiska krisen i om inte euron hade införts. Så fungerade den internationella ekonomin före eurons införande, men den nya valutans roll som en ledande internationell valuta har stärkt dess position, vilket gör euron till ett tydligt alternativ till dollarn som världsvaluta. Flera studier visar dessutom att handeln mellan har ökat . Euroområdet växer successivt. vill införa euron 2011, . kommer sannolikt snart att folkomrösta om sina EU-förbehåll. Mycket talar för att euron som världsvaluta har framtiden för sig och att drivkraften i valutasamarbetet också kommer att vara en garant för tillväxt i de anslutna medlemsländerna. Förändringarna inom den ekonomiska sektorn på internationell nivå går snabbt i dagens globala värld. Det som var sanning för något eller kan vara det omvända . Det är därför viktigt att ha stor beredskap för att vidta förändringar när så krävs för att gagna vårt lands utveckling och därmed tillväxt. förhållande till euron har alltså en vidare innebörd än att förenkla för semesterresenärer, det är en fråga om näringslivets tillväxt såväl i landet som internationellt. Mot den bakgrunden är det rimligt att på nytt pröva svenskarnas inställning till en anslutning till eurosamarbetet inom EU. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Fi215 · 2008-09-29 00:00:00 — Ökad användning av rättvisemärkta produkter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ytterligare åtgärder för att stimulera användandet av rättvisemärkta produkter. Rättvisemärkt är en etisk och social märkning med fokus på mänskliga rättigheter. När man köper rättvisemärkt bidrar man till en bättre tillvaro för både barn och vuxna i de fattigare delarna av världen. För att en produkt skall få bli rättvisemärkt måste ett antal kriterier vara uppfyllda. Arbetare och odlare skall få skäligt betalt, barnarbete tillåts inte, odlingarna skall vara ekologiska, arbetare skall ha rätt att organisera sig, ingen får diskrimineras på grund av kön, hudfärg eller tro och produkterna skall vara av hög kvalitet. I , som har höga ambitioner när det gäller att försöka bidra till en ökad rättvisa runt om i världen, kan man tycka att det borde vara naturligt att alla offentliga verksamheter använde sig av dessa produkter. Men trots en väldigt positiv utveckling så är det inte så. Rättvisemärkt nådde nya höjder. Försäljningen av Rättvisemärkt ökade med jämfört med och omsatte på den svenska marknaden. Ökningen beror främst på bättre tillgänglighet som gjort att konsumenter enkelt kunnat köpa varor som de tidigare behövt fråga efter. Dessutom har nya aktörer och produkter kommit ut på marknaden. Konsumenterna får allt mer kunskap om Rättvisemärkt och kan också tänka sig att betala mer för en Rättvisemärkt produkt. Stora konsumenter som kommuner och landsting, Cafékedjor och hotell har gjort ställningstaganden för en etisk konsumtion och bidragit till större volymer, men även försäljningen i dagligvaruhandeln ökar mycket. Men ser man till konsumtion per konsument ligger fortfarande efter flera europeiska länder. Trots denna positiva utveckling är det långt kvar innan Rättvisemärkts vision om en världshandel som grundar sig på respekt för mänskliga rättigheter och som främjar en bättre framtid för människa och miljö är uppnådd. Därför är det viktigt att regeringen tar initiativ för att ytterligare stimulera ett ökat användande av rättvisemärkta produkter i allmänhet och när det gäller offentliga myndigheter och organisationer i synnerhet.
mot · GW02Fi216 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om e-demokrati och e-förvaltning. IT har blivit allt viktigare i demokratiska processer. Beteckningen e- används allt oftare framför ord. Det talas om en mer effektiv e-förvaltning och om att stärka e-demokratin. För att kontakten mellan människor, å ena sidan, och myndigheter, kommuner och landsting, å andra sidan, ska fungera i elektronisk form och upplevas som enkel behövs stöd och samordning. E-demokrati innebär med andra ord att det offentliga tack vare ny teknik blir mer tillgängligt för medborgarna och företagarna. När människor kontaktar det offentliga är det oftast myndigheter som är ansiktet utåt. Därför är en förutsättning för en fungerande e-demokrati en välfungerande e-förvaltning, alltså hur myndigheter kan kontaktas via Internet och hur medborgare kan utföra sina ärenden på nätet. Detta i sin tur beror på tilliten till tekniken och förtroendet för myndigheternas digitala kompetens. Tyvärr har våra myndigheter inte tillräckligt bra IT-säkerhet. Det förekommer cyberattacker, IT-system hänger sig alltför ofta, integritetskänsliga uppgifter kan röjas för obehöriga och tillgängligheten till samhällsviktiga tjänster är otillräcklig. Det är angeläget att verka för ökad informationssäkerhet, att stödja myndigheterna i deras arbete med IT-säkerhet och att tydliggöra kraven. Myndigheterna måste ta IT-säkerhet på allvar. Bara med bra IT-säkerhet kan människor känna förtroende för tekniken, för myndigheter och för e-förvaltningen. Myndigheterna, kommuner och landsting måste bli ännu bättre på att lägga ut all nödvändig information på nätet. Informationen måste vara lätt att hitta, webbsidorna bör finnas tillgängliga på andra språk samt anpassas mer för personer med funktionshinder. Högre krav bör ställas även på att människor ska kunna interagera med myndigheterna, kommentera beslut som tas och genomföra andra ärenden. presenterade regeringen en handlingsplan för e-för-valtning. är det att ta nästa steg och förstärka politiken på området e-förvaltning och e-demokrati.
mot · GW02Fi217 · 2008-09-26 00:00:00 — Betalningsanmärkning för juridisk person tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta krav för betalningsanmärkning för juridisk person. För många företag kan det bli problem om det uppstår frågor kring fakturan eller det arbete eller den tjänst som fakturan avser. För mindre företag och enskilda företagare kan det av tidsbrist eller annat skäl uppstå tillfällen då en faktura inte betalas . Man kan därmed få en betalningsanmärkning, som får stor betydelse för framtida kreditvärdighet för lån och andra ekonomiska avtal. får en juridisk person en betalningsanmärkning redan när någon ansöker om betalningsföreläggande hos och myndigheten skickat ut föreläggande. Alltså redan innan det finns bevis för att fordringen existerar. För privatpersoner uppkommer anmärkningen hos kreditupplysningsföretagen först när ett utslag har meddelats. Mot bakgrund av den betydelse som kreditanmärkningar har i dagens samhälle är det mycket lätt att skapa problem för företag i detta avseende. Man behöver inte ens ha en riktig faktura en bluffaktura duger lika bra. Det är alltså svårt att komma undan en betalningsanmärkning även om man inte har gjort något orätt. En betalningsanmärkning bör inte registreras förrän det är klart att skulden är korrekt. Precis som fallet är i och bör anmärkningen försvinna direkt när man betalat sin skuld och därmed inte stå kvar i KFM:s register.
mot · GW02Fi219 · 2008-09-22 00:00:00 — Undantag i lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör överväga att införa Teckal-kriterierna vid upphandling. Lagen om offentlig upphandling () är i grunden ett mycket viktigt instrument för att skapa konkurrens om leveranser till offentlig sektor. Det leder rimligen i sin tur till både högre kvalité och lägre pris på de varor och tjänster som levereras. slår dock reglerna fel. Många kommuner bedriver av praktiska och ekonomiska skäl delar av verksamheten i bolagsform i stället för som . Vanligaste skälet är att två kommuner gemensamt vill bedriva en verksamhet, exempelvis avfallshantering eller driva ett gemensamt energibolag, i stället för att ha en verksamhet i varje kommun. Detta medför ökad service och lägre kostnader för skattebetalarna. saknar regler om undantag från , vilket gör att kommuner och landsting tvingas upphandla även verksamheter som man själv bedriver i bolagsform. Detta förhindrar effektiv samverkan mellan kommuner när det gäller exempelvis avfallshantering och miljöinvesteringar. Det kan knappast ha varit avsikten med lagen. har en praxis (Teckal-kriterierna) som säger att företag som på visst sätt är knutet till den upphandlande myndigheten, kommunen eller kan undantas från upphandlingsreglerna. Dessa regler tillämpas i ett antal andra EU-länder och bör införas även i . Regelverket måste dock utformas mycket strikt och tydligt för att inte motverka en sund och normal upphandling inom verksamhet.