mot · GW02So533 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anslaget för antidopningsarbetet bör ses över för att arbetet mot dopning ska kunna intensifieras samt för att klara förnyade åtaganden i samband med Världsantidopningskoden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ny och från idrottsrörelsen självständig antidopningsorganisation bör övervägas i enlighet med Wadas krav.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffen för dopingsbrott ska höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymägare i kontrakt med sina kunder och medlemmar ska kunna avtala om att dessa ska vara beredda att lämna urinprov för dopningstest. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för vård av personer som missbrukar dopningspreparat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utreda hur säkerhet kan skapas om innehållet i kosttillskott som säljs på den svenska marknaden.2 1 Yrkandena 1 och 2 hänvisade till KrU. 2 Yrkande 6 hänvisat till MJU. har antagit elva mål för folkhälsopolitiken. Det elfte målet inkluderar ett samhälle fritt från dopning. Dopning för ofta tankarna till elitidrott. Svensk idrott har bedrivit ett framgångsrikt arbete mot dopning framför allt i men även internationellt. Idrotten genomför cirka 3500 oanmälda dopningstester på sina aktiva . Detta är tyvärr en minskning med 500 kontroller jämfört med och 2005 och 1000 kontroller färre än den målsättning som sattes i Ds 2002:4 Handlingsplan mot dopning inom idrotten. Mycket få svenska idrottare har fällts för dopning och knappast någon elitidrottare. Tillhör man eliten får man räkna med dessa tester i samband med träning och tävling . De svenska idrottsutövare som tillhör den yppersta eliten måste ständigt informera RF:s var de befinner sig i och världen så att kontrollanterna skall kunna slå till när och var som helst. I finns en lag om förbud mot vissa dopningsmedel. Den lagen omfattar ett betydligt lägre antal preparat än idrottens så kallade röda lista som omfattar över 200 preparat. har ratificerat och konventioner mot dopning. Det innebär att förbundit sig att följa Världsantidopningskoden som beslutats av (). och Antidopningsgrupp har aktivt deltagit i arbetet med koden. Detta nya regelverk ställer nya och framförallt hårdare krav på de nationella antidopningsorganisationerna (Nado). Det innebär ett inte obetydligt administrativt merarbete för Antidopingsgrupp som knappast kan inom nuvarande ekonomiska ramar utan att kontrollverksamheten blir lidande. Dessutom framgår det tydligt i koden att Nado skall samverka med andra myndigheter som till exempel brottsbekämpande myndigheter. Kravet på att Nado skall vara självständig och oberoende i förhållande till den nationella idrottsorganisationen är tydligt. Sannolikt är det så att dopning är ett långt större problem utanför idrotten. De preparat som i första hand används är anabola androgena steroider, förkortat AAS. Dessa preparat används av personer som styrketränar för att få en snabb ökning av muskelmassan. Denna träning sker ofta i publika miljöer som gym och då både på offentligt och privat ägda anläggningar. I vissa län bedriver distriktsidrottsförbundet exempelvis , polisen, tullen, berörda kommuner och gymen samarbetsprojekt och för att motverka användandet av dopningsmedel. I pågår det så kallade . Enligt nuvarande lagstiftning finns ingen möjlighet att avkräva ett dopningstest av en person som tränar på ett gym om denna person inte är medlem i en förening som är ansluten till . Detta gör att arbetet för att förhindra dopningsmissbruk i gymmiljöer kraftigt försvåras. Biverkningarna av AAS är allvarliga. Forskningsläget är inte helt klart men mycket tyder på psykiska bieffekter som okontrollerat humör och aggressivitet men framför allt depressioner. Flera av de senaste årens uppmärksammade övervåldsbrott där gärningsmannen varit besinningslös i sitt våldsutövande har begåtts av personer som använt AAS. I många fall med våld mot kvinnor finns missbruk av AAS i bakgrunden. Flickvänner till AAS-missbrukare har vittnat om rädslan för pojkvännens humörsvängningar och våldsbenägenhet. AAS används också av våldsbenägna brottslingar och inom olika maktgrupper som till exempel kriminella mc-gäng och nazistiska grupperingar. Även i fängelsemiljöer förkommer missbruk av dopningspreparat likaväl som narkotika. Tillgången till AAS är i likhet med narkotika stor. har tillgången på den illegala marknaden stadigt ökat. Medlen är lätta att få tag på genom Internet. Förutom Internethandeln förekommer en omfattande smuggling. Handeln bedöms av polisen ha stora ekonomiska förtjänster, innebära ganska liten risk för upptäckt och ge förhållandevis låga straff i händelse av lagföring. Smugglingen sker trots det ofta i samband med narkotikasmuggling. Enligt polisen anträffas narkotika vid vart tredje beslag av AAS. Problemen och riskerna med missbruk av AAS är underskattade och väl att jämföra med narkotikaproblematiken. Dopningsbrott bör därför jämställas med narkotikabrott. Minimistraffet för grovt dopningsbrott borde vara fängelse. Det gör att polisen kan bekämpa den typen av brottslighet på ett effektivare sätt genom till exempel så kallad teknikspaning. Det blir lättare att få tillstånd för husrannsakan och möjligtvis leder det även till en högre prioritering av bekämpningen. För personer som är beroende av narkotika finns vedertagna behandlingmetoder. har där ett ansvar att ta fram riktlinjer och utveckla missbrukarvården. En person som vill ha hjälp att komma ur sitt missbruk av dopningspreparat har ytterst små chanser att få vård. Kunskapen inom primärvården och även inom missbrukarvården är bristfällig. Dopningsjouren gör ett bra arbete men deras uppdrag är i första hand information och kunskapsinsamling. i har några få platser på en försöksmottagning. Dessutom finns en liten enhet i och en i som arbetar med en helhetssyn på dopningsproblematiken. Ett annat problem som uppmärksammats är så kallade kosttillskott som innehåller förbjudna substanser utan att det anges på innehållsförteckningen. Det innebär att personer som i god tro ätit dessa i och för sig onödiga kosttillskott kan testas positivt i en dopningskontroll och bli avstängd från idrottsutövande .