ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub478 · 2008-10-02 00:00:00 — Villkoren för sjuksköterskor som blir specialistsjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Behovet av specialistutbildade sjuksköterskor är stort på flera håll i landet och kommer att bli ännu större. Regeringen måste intensifiera arbetet med att uppmuntra sjuksköterskor att vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Ett sätt att göra det är att se över villkoren för de sjuksköterskor som väljer att vidareutbilda sig. En sak att se över är möjligheten att ge ekonomiskt stöd till sjuksköterskor under vidareutbildningen. Med dagens regler erhåller de ett bidrag om max 10000:-/månad som de är tjänstlediga för att vidareutbilda sig. Här skulle man kunna titta på systemet för läkarnas ST-system där de får lön under utbildningen. Det skulle kunna stå modell även för sjuksköterskornas specialistutbildning. Motiven bakom att satsa ännu på utbildning är olika och det kan handla om personlig utveckling, arbetsgivarens uppmuntran eller möjlighet att göra karriär inom sitt område. Att ge sjuksköterskor bättre förutsättningar för kompetensutveckling och specialistutbildning öppnar karriärvägar för sjuksköterskor, hjälper till att lösa personalbrist samt uppmuntrar dem att stanna kvar inom vården. Om det offentliga ska klara personalförsörjningen måste sjukvården bli en attraktivare arbetsgivare. Ett sätt att lösa det är att förbättra villkoren för de sjuksköterskor som väljer att fördjupa sig och satsa på en fortsatt karriär inom hälso- och sjukvården.
mot · GW02Ub480 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sprida kunskap om arbetet för minskat ungdomsvåld och ökad ungdomshälsa genom projektet om det goda. tog 1994 tillsammans med några vänner initiativet till icke-våldsprojektet perspektiv som drevs i samarbete med , med bland annat som sponsor. Ur den erfarenheten har Drömmen om det goda en pedagogik som tar tillvara på våra inre resurser vuxit fram. Det tar fasta på ungdomars intresse för en djupare självkännedom och meditativa icke-våldsmetoder för att omvandla destruktiva känslor: Stillhet, beröring, reflexion, rörelse icke-våld enligt . Drömmen om det goda har framgångsrikt använts på förskolorna Armbandet och Kättsätter. Där har projektet pågått i i syfte att skapa bättre förutsättningar för barn och pedagoger. var många av de anställda långtidssjuka. Stresshalten var hög, alla försökte göra allt och gick mer eller mindre från den ena arbetsuppgiften till den andra utan paus. Efter att man börjat arbeta med Drömmen om det goda har man skapat lugn på arbetsplatsen, för både personalen och barnen. möter man glada, trygga barn som kan samspela, leka och visa varandra medkänsla. Det finns en stor arbetsglädje bland barn och vuxna som visar varandra respekt och hänsyn. Alla samarbetar och bryr sig om varandra. Sjukfrånvaron har minskat radikalt. Nyrekryteringen av unga förskollärare har lyckats. finns det fler män i förskolan, vilket man har eftersträvat. Det goda resultatet har uppnåtts genom att man först analyserade verksamheten och sedan tog tillvara starka sidor, och sedan hade modet att förändra det som måste förändras. Man har bland annat förändrat miljön, aktivt arbetat med förändring och utveckling, och alla anställda har fått kompetensutveckling gällande inre ledarskap, massage, ro och stillhet; några har genomgått utbildning i qi gong. Allt detta används nu i det vardagliga arbetet så att alla, både barn och vuxna, kan stärkas till kropp och själ. Att våldet och mobbningen har minskat och hälsan förbättrats är ett gott bevis på att man har uppnått sina mål. Detta lägger grunden för en god framtid med lugna och välmående barn och ungdomar. En viktig uppgift är att sprida detta goda arbete vidare till fler förskolor och skolor så att våldet bland de unga kan minska och de goda resultaten för både personalens och barnens hälsa sprids till fler.
mot · GW02Ub481 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolas ansökan om att få universitetsstatus. inrättades efter ett riksdagsbeslut . Ett av syftena var att komma till rätta med katastroflåga siffror på övergång till högre studier i södra , hög arbetslöshet och ökande segregationsproblem. bedriver högskolan en utbildning och forskning med hög kvalitet inom ämnen som humaniora, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap samt en lärarutbildning. Man hade över 12 000 studenter, 45 professorer och 100 doktorander . Man bedriver kvalificerad forskning och har kandidat- och magisterexamensrätt. Trots bra resultat har högskolans fortsatta utveckling och framtid stoppats upp. Deras ansökan om att få universitetsstatus har inte behandlats. lämnade in en ansökan till regeringen om att få generell rätt att utfärda doktorsexamen och att få benämnas universitet. ligger ansökan fortfarande kvar på ett skrivbord på . Den tidigare socialdemokratiska regeringen valde vid makten att inte skicka ansökan vidare till . Den visade överhuvudtaget inget intresse trots att en kvalitetsgranskning sannolikt skulle visa att uppfyller alla kriterier som behöver uppfyllas för att få universitetsstatus. har haft makten . Ännu ligger högskolas ansökan kvar på . Min mening är att det är positivt att en högskola uppfyller kraven för att få universitetsstatus. Ytterligare ett universitet skulle knappast sänka kvaliteten på övriga universitet i landet utan snarare öka kvaliteten på utbildningen inte bara i den egna regionen utan även sammantaget i . Det är en väldig märklig och negativ signal att inte uppmuntra ökade kvalitetsnivåer inom svenska läroverk. lämnades en uppdaterad version av universitetsansökan in till regeringen, med beskrivningar av förändringar som genomförts . Inför detta har man även anlitat en opartisk extern granskningsgrupp för att få en oberoende lägesbedömning om huruvida högskolan håller universitetskvalitet. Granskningsgruppen kom i sitt utlåtande fram till bedömningen att med råge uppfyller kraven på universitetsstatus. kan garantera en lika fullgod forskarutbildning som Karlstad-, Örebro- och Växjö-institutionerna då de blev universitet. Alliansregeringen har ännu inte uttalat sig i denna fråga. I finns det utrymme för två universitet. Regeringen bör därför skyndsamt skicka vidare ansökan till och därmed ge en ärlig chans att få universitetsstatus.
mot · GW02Ub482 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att huvudregeln är att svenska ska vara det språk som används på samtliga stadier inom utbildningsväsendet. I det språkpolitiska mål som antog 2005, slås fast att svenska skall vara ett komplett och samhällsbärande språk. I en framtida språklag som bekräftar och befäster svenska som huvudspråk i bör enligt vår mening även undervisningsspråket regleras. En naturlig och given grund för landets huvudspråk är att undervisningen i grundskolor och gymnasier sker på svenska. Inom samtliga ämnesområden på universitet och högskolor skall huvudregeln vara att undervisningen sker på svenska. Från olika håll framförda förslag om engelskan som huvudspråk inom universitetsutbildningen skulle kräva att varje student tillbringade åtminstone med heltidsundervisning i avancerad engelska i en engelskdominerad miljö, något som av praktiska och ekonomiska skäl är ogörligt. Ingen kan veta vilket språk som blir framtidens världsspråk. Spanskan har en mycket starkare ställning än engelskan i stora delar av världen och är inte bara väldens största land utan numera även en ekonomisk stormakt. Vi anser därför att vi bör satsa på en förstärkt språkundervisning där flera viktiga språk får plats men att undervisningsspråket på samtliga stadier inom utbildningsväsendet skall vara svenska.
mot · GW02Ub483 · 2008-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurserna till skolhälsovårdens verksamhet bör särskiljas från skolans ordinarie verksamhet. Tonåren är som för många är turbulent. En del kommer ihåg det som en rolig tid när man upptäcker och utvecklas mycket, medan andra tänker tillbaka som den värsta . Den psykiska ohälsan bland ungdomar har försämrats; den tydligaste försämringen ses bland ungdomar mellan . Unga kvinnor upplever oftare att de lider av psykisk ohälsa än unga män. Skolan är många ungdomars arbetsplats, och därför är det viktigt att de allra bästa förutsättningarna ges för att de i trygghet ska kunna utvecklas till starka personer. Men många elever uppger att de har symptom som huvudvärk och sömnbesvär, och när de själva svarar på frågan vad som orsakar detta är det mest dominerande svaret skolan. Det handlar om prestationskrav, otydligt ställda krav från skolans sida, läxor, prov med mera. Detta tillsammans med en fritid som oftast har för få timmar för att man ska få plats med allt man vill, gör att många ungdomar inte får ihop sina liv. För att kunna hjälpa våra barn och ungdomar måste vi finnas där de finns. Därför är skolhälsovården så otroligt viktig. Hur skolhälsovården ser ut och vilka resurser som finns skiljer sig mycket från kommun till kommun. I är kommunerna huvudman för skolhälsovården och den regleras i skollagen, vilket gör att det är rektorn på varje skola som ansvarar för att skolhälsovård erbjuds alla elever. I kap. 14 skollagen står det att skolhälsovården har till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Därutöver sägs det även att det inom skolhälsovården ska finnas en skolläkare och skolsköterska och att varje elev har rätt till minst tre allmänna hälsokontroller. Ett stort problem är att det i alltför många skolor endast erbjuds ett minimum av elevvårdande insatser det kan till exempel vara så att skolsköterskan endast finns på plats . Bristen på kuratorer och psykologer är även stora i de flesta kommunerna. Mot bakgrund av den ökande ohälsan hos barn och ungdomar är denna utveckling inte acceptabel. Ett av problemen är att skolhälsovården ses som vilken annan del av skolan som helst. Detta betyder i praktiken att skolhälsovården konkurrerar med övriga verksamheter inom skolan, såsom lärarlöner och läromedelsanslag, om resurser. Regeringen bör överväga att göra om skolhälsovården till ett eget verksamhetsområde så att den får samma status som företagshälsovården har för vuxna.
mot · GW02Ub484 · 2008-10-05 00:00:00 — Hållbar utveckling i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av hur perspektivet hållbar utveckling har implementerats i det svenska utbildningssystemet. Vår värld står gemensamt inför stora utmaningar, klimatförändringarna är en. Det är många faktorer med en stor spänningsvidd som påverkar klimatet, och hur vi hanterar dessa förändringar kommer att ha stor betydelse för kommande generationer. De olika debatterna som förs om samhällets utveckling är ofta mycket fragmenterade och saknar helhetssynen som är grunden för att vi tillsammans så effektivt som möjligt ska nå en hållbar utveckling. Allt hänger samman och olika beslut påverkar varandra. För att få till stånd en varaktig förändring har skolan en nyckelroll. I 1 kap. 2 § skollagen står det att var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Detta är något som alla skolor, från förskolan upp till gymnasiet, ska lära ut, leva efter och utveckla. kan Myndigheten för skolutveckling (Mysk) dela ut utmärkelsen för hållbar utveckling till de förskolor, skolor inom det offentliga skolväsendet samt fristående skolor och riksinternatskolor som uppfyllt vissa kriterier. Skolorna får själva ansöka om denna utmärkelse. Detta är ett mycket bra initiativ från myndigheten och ett enkelt medel för skolorna att använda sig av för att uppnå målet som är en hållbar skola. är det, enligt Mysk, 46förskolor, 58 grundskolor och 11 gymnasieskolor som fått denna utmärkelse. Det är mycket glädjande att det i dessa 115 skolor fungerar bra, men det är fortfarande en stor majoritet av landets skolor som inte uppnått eller ansökt om att få denna utmärkelse. Enligt statistik är det totala antalet förskolor, grundskolor och gymnasier i cirka 9716 förskolor, 9 455 grundskolor och 1164 gymnasier, och det är även i dessa skolor viktigt att miljöarbetet fungerar på ett tillfredsställande sätt i enlighet med intentionerna till lagtexten. Jag finner det mycket angeläget att regeringen uppdrar till lämplig myndighet att genomföra en utvärdering av hur skolorna i landet arbetar med implementeringen av hållbar utveckling.
mot · GW02Ub485 · 2008-10-06 00:00:00 — Barn och ungdomar med hörselnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att barn och ungdomar med hörselnedsättning bör få bättre tillgång till teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare i skolan. Över en 1,1 miljon människor har olika grader av hörselnedsättning. Antalet ökar och har blivit ett stort och växande folkhälsoproblem. En utsatt grupp är barn. Enligt () är det över 10000 barn i i åldern som lever med en hörselnedsättning. Mycket talar för att barn och ungdomar med hörselskada har sämre förutsättningar i det svenska skolsystemet än andra elever. infördes lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och ungdomar. Här förstärks skolans ansvar för att alla barn och ungdomar ska ha rätten att känna trygghet i skolan och inte diskrimineras på grund av sin funktionsnedsättning. Trots detta är det många som upplever att de inte får den hjälp som de skulle behöva för att på lika villkor kunna ta del av undervisningen. För att barn med hörselnedsättningar ska få samma möjligheter till utbildning som hörande elever behöver de gå i en skola med små klasser, där de har möjlighet att utnyttja hörselteknisk utrustning, tillgång till teckenspråk samt personal med hörselpedagogisk utbildning. Statistik från HRF visar dock att av alla hörselskadade och döva barn och ungdomar erbjuds en sådan skola. Majoriteten, , går i vanliga skolor där tillgången till hörselteknisk utrustning ofta är obefintlig. Risken är att de kan få problem med att följa undervisningen med utanförskap som följd eftersom det kan vara svårt att höra vad som sägs i klassrum och på raster. Konsekvenserna kan bli förödande, inte minst senare i livet. Många hörselskadade elever lämnar och gymnasiet utan godkända betyg. Hela 36,av de sökande 20012006 till Riksgymnasiet för hörselskadade var obehöriga. Det innebär att de inte var godkända i ett eller flera av kärnämnena svenska, engelska och matematik. Det kan jämföras med att genomsnittet för hela landet var 10,. av alla hörselskadade beräknas gå vidare till högskolan efter gymnasiet. gjordes en utredning, SOU 2006:54 Teckenspråk och teckenspråkiga Översyn av teckenspråkets ställning, där det framkommer det att barns behov av teckenspråk inte alltid uppmärksammas och att bristen på kunskap om vilka som behöver teckenspråk ofta beror på att många hörselskadade går integrerade i skolor där deras behov inte uppmärksammas. Denna problematik måste tas på allvar av regeringen och åtgärdas. För ett barn med en hörselskada är det en hårfin skillnad på delaktighet och utanförskap. För att hörselskadade barn ska få de bästa förutsättningarna i livet är det viktigt att utbildningsväsendet kan tillhandahålla skolor med teckenspråk, hörseltekniska anpassningar och hörselutbildade lärare. Det är en förutsättning för att barn med hörselnedsättningar ska kunna utveckla relationer, språk och färdigheter på sina egna villkor.
mot · GW02Ub486 · 2008-10-06 00:00:00 — Forskning vid fria teologiska högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning vid de fria teologiska högskolorna. finns det tre teologiska högskolor som sedan i början fått statligt stöd i form av stöd för ett visst antal studieplatser. Dessa är Teologiska högskolan i , teologiska högskola samt teologiska högskola. För den statliga högskolan anges i 1 kap. 2 § högskolelagen tre uppgifter: utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund, forskning samt samverkan med det omgivande samhället och information om verksamheten. I 1 kap. 3 § står det att Verksamheten skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Forskning vid statliga lärosäten är en viktig del av verksamheten, dels för att kunna upprätthålla lärares kompetens, dels för att kunna bibelhålla utbildningens vetenskapliga nivå. De teologiska högskolorna har en särställning när det gäller relationen med trossamfund och folkrörelser som på ett unikt sätt kan berika våra kunskaper kring livsåskådning, teologisk livstolkning och mänskliga rättigheter. Det är viktigt att vi slår vakt om de små och folkrörelsebaserade högskolorna när medel skall fördelas i forskningspropositionen. bedrivs forskning främst med medel från huvudmännen, men det är långt ifrån tillräckligt för att man skall kunna driva en vetenskapligt kvalificerad verksamhet. För att på lika villkor kunna bedriva en seriös forskning inom sitt verksamhetsområde, och få en reell möjlighet att konkurrera om forskningsmedel hos det statliga forskningsrådet och olika stiftelser, är det viktigt att regeringen uppvärderar forskningen vid de fria teologiska högskolorna. Det finns ett stort behov av fastare forskningsresurser vid de fria teologiska högskolorna, motsvarande de fakultetsanslag som staten tilldelar statliga högskolor och universitet samt större privata högskolor. kommer en proposition där fördelningssystemet för forskningsmedel behandlas att presenteras. Jag anser att det är oerhört viktigt att regeringen tar med sig det perspektiv som anges i denna motion i det fortsatta arbetet.
mot · GW02Ub489 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att börja med engelska redan i förskolan. Goda språkkunskaper är och kommer att vara en stark konkurrensfördel i vår globaliserade värld. Svenska språket är viktigt, men inte direkt något världsspråk som man kan göra sig förstådd på utanför . Kunskap i engelska språket är däremot en öppning för kommunikation över största delen av världen och en stor fördel på den globala arbetsmarknaden. Forskning visar att hjärnan utvecklas mest under hela livet , d.v.s. i förskoleåldern. Barnen lär sig oerhört mycket och det är också då som en automatiseringsprocess påbörjas enklast. Automatiseringsprocessen innebär att funktionerna som lärs in inte stannar i storhjärnbarken och minnescentrum i storhjärnan utan vandrar vidare till lillhjärnan, och där etableras de automatiska processerna som är så viktiga i språkanvändningen. Undervisning i engelska redan i förskolan skulle alltså ge svenska barn en fördel senare i livet. De får bättre möjligheter att få känslan för språket och inlärning under resten av skoltiden kan bli enklare som den kan fördjupas. Det handlar inte om textläsning, regelinlärning eller läxor, utan om ett lekfullt lärande med sånger och ramsor, räkna på engelska och enklare ord i samband med lekar. En i stort muntlig metodik som i många sammanhang har visat sig framgångsrik och som passar synnerligen väl i förskolan. För många barn är det engelska språket redan en realitet även om de inte har engelska som språk i hemmet. Många barnprogram är pedagogiskt upplagda med ord och korta meningar på engelska, i program som i övrigt är på svenska. Den kunskapstörst som små barn har kan användas bättre och ett sätt är att börja med engelska redan i förskolan.
mot · GW02Ub490 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre studiemedel eller -lån till studerande föräldrar och samordning med föräldraförsäkringen. Som studiemedelssystemet är upplagt bli det just systemet som styr hur den studerande kan leva sitt liv. Att skaffa barn man studerar är mycket svårt ekonomiskt skulle båda föräldrarna studera blir det näst intill omöjligt. Många väljer av ekonomiska skäl att avbryta graviditeten. Ett väl fungerande samhälle behöver barn för sin överlevnad och att inte ha råd med barn hör hemma i en svunnen tid. För dem som väljer att skaffa barn behövs en förstärkning och en förändring av föräldraförsäkringen så att det blir ekonomiskt möjligt att få barn .
mot · GW02Ub493 · 2008-10-06 00:00:00 — Lagfäst rätten till nattis tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klargöra att rätten till förskola även innefattar en rättighet till barnomsorg . finns det ett flertal föräldrar med barn i förskoleålder som har obekväma arbetstider och är i behov av barnomsorg. Tyvärr finns det i många kommuner inte någon barnomsorg för barn vars föräldrar arbetar och . Barnets bästa skall självklart alltid sättas i första rummet, men det handlar inte om att barnen ska bo på förskolan. Det handlar om möjlighet till ett annat schema. Flexibel barnomsorg för flexibla arbeten och ensamstående, men så bra som möjligt för barnen. Föräldrar som söker ett jobb som även omfattar kvällar och hänvisas i många kommuner till släktingar och vänner. I många kommuner finns förskolor som har öppettider dygnet runt, så kallade nattis. Där kan man inte lämna barnen bara över kvällen utan de får i så fall stanna . Det är viktigt att även barn till föräldrar som har obekväma arbetstider eller tillfälliga arbetstillfällen på kvällstid skall få samma goda kvalitet på barnomsorgen som barn till andra föräldrar. Barnomsorg som ombesörjes privat eller genom släktingar, vänner eller på annat sätt saknar oftast kontinuitet och samma kvalitet som barnomsorg i regi eller hos godkända förskolor i enskild regi. Det finns många yrkesgrupper som diskrimineras direkt eller indirekt genom att kommuner inte erbjuder dessa föräldrar barnomsorg på samma villkor som till föräldrar med ordinarie arbetstider. Några exempel på yrkesgrupper som har obekväma arbetstider är kulturarbetare, poliser, brandmän, personal inom vården, äldreomsorgen, handel, försäljning och service och många fler. Det är egentligen väldigt få yrken som slutar innan förskolan stänger . Det förutsätter ofta att en förälder arbetar mindre än heltid och att man är två som kan saxa arbetstiderna, d.v.s. turas om att hämta och lämna. Även arbetssökande eller deltidsanställda som vill utöka sina möjligheter att få ett arbete genom att utbilda sig eller nekas möjlighet till detta p.g.a. brist på barnomsorg. Därför är det av stor betydelse att uttalar som sin mening till regeringen att rätten till barnomsorg även skall gälla .