mot · GW02Ub6 · 2008-11-14 00:00:00 — Vi kan konstatera att lärarutbildningen jämfört med andra högskoleutbildningar fortfarande har alldeles för få disputerade lärare. Vi socialdemokrater förslog i vår budgetmotion en satsning på att stärka kvaliteten inom framför allt humaniora och samhällsvetenskap, vilket skulle leda till ökad forskningsanknytning i grundutbildningen. Vi menar också att den praxisnära forskningen med relevans för lärares yrkesverksamhet och förskolans, skolans och vuxenutbildningens behov fortfarande har för liten omfattning. För att kunna nå de mål för skolan som vi alla är mer eller mindre överens om fordras forskning som utvecklar användbar kunskap för dem som är verksamma inom skolan. Därigenom kan såväl kvaliteten som effektiviteten i lärares arbete öka. Vi anser att behovet av utbildningsvetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning är stort. Därför vill vi att utbildningsvetenskaplig forskning ska utvecklas, både i omfång och i kunskapsöverföringen från forskning till verksamhet. Ska den politiska nivån och myndigheter kunna göra rätt prioriteringar måste problembilden och effektiviteten i olika åtgärder vara dokumenterad och styrkt. För att utveckla svensk förskola, skola och vuxenutbildning och den pedagogiska yrkesverksamheten krävs mer av utbildningsvetenskaplig forskning som utvecklar ett större vetenskapligt förhållningssätt bland såväl lärarstuderande och lärarutbildare som lärare och pedagoger. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha såväl en tvärvetenskaplig profil som en disciplinär. Båda riktningarna är nödvändiga för att ta fram ny kunskap. Vi anser också att samverkan och forskarutbyte på internationell nivå är prioriterat och bör öka. Vi vill redan nu öka anslagen till utbildningsvetenskaplig forskning. Vi vill också permanenta den utbildningsvetenskapliga kommittén och göra den till ett eget och nytt ämnesråd inom . Genom dessa åtgärder säkerställs ökade anslag till skolforskning. De forskarmiljöer som får del av dessa medel ska också få en förstärkt och förtydligad samverkansuppgift för att garantera att nya forskningsresultat verkligen vidareförmedlas till dem som är verksamma i förskola, skola och vuxenutbildning samt att kunskaperna omsätts i praktiken. Vi vill också stärka den praxisnära forskningen genom att fler yrkesverksamma lärare ges möjlighet till egen forskning som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete eller där redan disputerade lärare bedriver forskning parallellt med undervisning i förskolan, skolan och vuxenutbildningen. Vi socialdemokrater anser att ska anslå för utbildningsvetenskaplig forskning att fördelas av utbildningsvetenskapliga ämnesråd. När den nu pågående utredningen om lärarutbildning har presenterats och regeringens förslag på densamma lagts fram kommer vi socialdemokrater att samlat pröva frågor och förslag. Vi socialdemokrater har varit starkt kritiska till regeringens nedläggning av () samt hur regeringen har skött nedläggningen. Vid nedläggningen borde regeringen ha analyserat och säkerställt hur inledda forskningsprojekt och utbildningar skulle kunna slutföras. Vi vill säkerställa att en del av de ökade forskningsanslag som vi föreslår tillfaller arbetslivsforskningen. har bedrivit världsledande forskning inom en mängd arbetsrelaterade områden. Det har spelat en stor roll för att ta fram modeller för en god arbetsmiljö samt bedrivit forskning om hur ohälsa kopplad till dålig arbetsmiljö kan förebyggas. Avvecklingen av innebär att den arbetsrelaterade forskningen nu snabbt nedmonteras och ett stort kunskapskapital har gått till spillo. och är de enda EU-länderna utan ett arbetslivsinstitut. Regeringens proposition säkerställer inte forskningen om arbetslivet. Den ersätter inte alls de förlorade resurser som försvann vid nedläggningen av . Att arbetslivsforskningen inte ges tillräckliga anslag kan bli ett kvitto på att den borgerliga regeringens nedskärningar i välfärdssystemen kommer att bli svårare att utvärdera. Konsekvensen blir att vi kommer att sakna en överblick av läget och utvecklingen i arbetslivet. Det kommer att drabba människors arbetsmiljö när den kunskapsutveckling genom forskning som skulle kunna ge dem ett bättre arbetsliv inte kan fortsätta. Vardagens tunga problem i arbetslivet kräver en flervetenskaplig forskning i nära samverkan med arbetsmarknadens parter. Svensk arbetslivsforskning har haft förmågan att skapa värde för samhället, företagen och individen. Regeringens förslag till finansiering av arbetslivsforskning är otillräckligt. Vi ser enskilda lärosätens möjlighet att prioritera tvärvetenskap och arbetslivsforskning som en av de utvägar som måste till för att återupprätta arbetslivsforskningen. Inom ramen för de ökande anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd bör detta vara möjligt. En översyn av möjliga framtida strukturer bör göras. Vi socialdemokrater tillskjuter extra till ett särskilt forskningsprogram om kvinnors arbetsmiljö. Universitetens och högskolornas samverkansuppgift, den s.k. tredje uppgiften, behöver förtydligas. Vi tillstyrker därför förslaget till ändring av högskolelagen där nyttogörande forskningsresultat betonas mer. Det är dock viktigt att nyttogörande inte enbart ses ur ett strikt kommersialiseringsperspektiv. När samverkansuppgiften innebär en tvåvägskommunikation, där forskare och studenter också tar in praktiska erfarenheter och nära följer samhällets och arbetsmarknadens utveckling, stärker det kvaliteten i utbildning och forskning. Forskningen ska verka för nyttogörande också när det gäller processer i arbetslivet och den offentliga sektorns verksamhet och verka för ett jämställt, socialt och ekologiskt hållbart samhälle. Vi vill investera mer än regeringen på forskningens infrastruktur. Detta är en av statens kärnuppgifter som dessutom blir allt viktigare. Det är avgörande för att kunna vidmakthålla och stärka position i forskningsvärlden, och det inverkar tydligt på våra möjligheter att rekrytera och behålla världens bästa forskare. Med stora infrastrukturinvesteringar lägger vi en god grund för internationella samarbeten och utländskt forskningskapital. Därför har staten en central roll. Vi vill också att regeringen ger i uppdrag att utreda hur den nationella infrastrukturen kan stärkas. Vi tillstyrker regeringens förslag till medel till bl.a. databaser, biobanker och register, men det räcker inte. Arbetet för att förlägga European Spallation Source (ESS) till måste ha högsta prioritet. En viktig förutsättning för att nå detta mål är att den nya synkrotronen kommer till stånd. Det är viktigt att utvecklingen följs noggrant. Vi anser att bör hålla öppet för att ytterligare resurser ska kunna tillföras för att en trovärdig motfinansieringssituation ska uppnås för ESS. Sammantaget vill vi avsätta för infrastruktursatsningar av största nationella betydelse. Särskilt ESS och är alltför viktiga för att vara föremål för någon större partipolitisk oenighet. Därför bör partier hållas väl informerade om utvecklingen. Blocköverskridande samtal bör föras som gör att arbetet och inriktningen kan vidmakthållas långsiktigt, samtal som bör föras tillsammans med företrädare för regioner och näringsliv. Att initiera och säkerställa dessa samtal för att möjliggöra de nödvändiga satsningarna åvilar regeringen. Internationalisering och EU:s forskningsprogram Forskningens betydelse ökar i ett internationellt perspektiv. Dels behövs ökad kunskap för att lösa de globala problemen inom hälsa, fattigdom och miljöförstöring, dels behövs en förbättrad förståelse av nya internationella maktrelationer, nya internationella aktörer och spelregler. Det internationella samarbetet inom forskningen är av central betydelse. Regeringens skrivningar om internationell och EU-finansierad forskning är anmärkningsvärt svaga. I stället för att ta ett samlat grepp och erkänna statens uppgift att samordna och möjliggöra deltagande uppmanar man de olika forskningsfinansiärerna att själva vara mer aktiva. Detta gör man trots att långt ifrån utnyttjar sin fulla potential när det gäller europeiska samarbeten och att söka och erhålla medel ur EU:s olika forskningsprogram. Vi vill etablera ett nationellt centrum för kompetensuppbyggnad och rådgivning till svenska forskningsfinansiärer. Målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s statliga forskningsmedel allokeras till projekt där svenska universitet, högskolor och företag deltar. Vi vill också att regeringen utreder former och förutsättningar för ett ökat nationellt ansvarstagande för medfinansiering inom EU-projekt. Vi socialdemokrater anser att ska anslå för internationalisering. Svenskt forskningsutbyte måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen. Det är önskvärt att exportfrämjande arbete och kulturfrämjande och globala varumärkesbyggande arbete genom utlandsbeskickningar och andra institutioner ges möjlighet till ökad kompetens om svensk forskning, i syfte att stödja långsiktigt kontaktskapande mellan svenska och utländska forskare. Hinder för utländska yngre forskare att etablera sig i och fortsätta verka i efter disputation ska motverkas, och utländska doktorander ska ges samma ersättningar och sociala skyddsnät som sina svenska kolleger. Svensk forsknings- och biståndspolitik ska samverka i syfte att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Ökade anslag till universitet och högskolor Infrastruktur, däribland och ESS Meriteringstjänster för yngre forskare Småföretag/Forska och väx Del av stimulanspaket via S-förslag jämfört med regeringen Ökade anslag till universitet och högskolor Strategiska områden (till posten UoH ovan) Infrastruktur, däribland och ESS ESS (till infrastruktur) Regeringens disposition (till infrastruktur) Meriteringstjänster för yngre forskare Småföretag/Forska och väx Del av stimulanspaket via Total ökning jämfört med regeringen * Preciseras i kommande budgetmotion. Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2005, korrigerad , UF 13 , , 2007.