ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02A288 · 2008-10-03 00:00:00 — Minskat utanförskap för personer med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetssökande personer med funktionsnedsättning ska få en personlig coach och samordnare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att personer med funktionsnedsättning som vill arbeta efter att de fyllt ska kunna få bidrag till hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare ska kunna få lönebidrag för anställda . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare som har eller får en anställd med en funktionsnedsättning ska kunna få snabb och kostnadsfri rådgivning från Arbetsförmedlingens specialister. Personer med funktionsnedsättning har mycket svårt att komma in på den öppna arbetsmarknaden. Som exempel kan nämnas personer med synskada. Enligt den rapport som lämnade till regeringen har av personerna med synskada ett arbete. av de synskadade som sökte arbete hos Arbetsförmedlingen fick en anställning. För dem som blir synskadade i vuxen ålder är utslagningen från arbetsmarknaden betydande. Personer med funktionsnedsättning förväntas att själva söka de lediga jobben. För många personer med funktionsnedsättning kan det vara svårare att ta del av information om lediga jobb och att själva hitta arbetsgivare som har behov av deras kompetens. Så är situationen för de synskadade. möts en person med en funktionsnedsättning av bristande kunskap och negativa attityder. En coach och samordnare skulle i dessa sammanhang vara ett gott stöd. Vi tycker alla att det ska finnas en möjlighet att fortsätta arbeta efter att man fyllt . Detta borde även gälla personer med lönebidrag. Kunskap och kompetens om funktionshinder är A och O för både den enskilde och för arbetsgivaren. Det är ju en självklarhet att alla som vill och kan fortsätta arbeta högre upp i åldrarna inte ska hindras från att göra det på grund av åldersdiskriminering eller på grund av en funktionsnedsättning. Vi vet att en majoritet av personer med funktionsnedsättning och med nedsatt arbetsförmåga skulle kunna utföra ett förvärvsarbete, om arbetsmiljön var tillgänglig och arbetsplatserna anpassade. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02A289 · 2008-10-03 00:00:00 — Ökad valfrihet för arbetssökande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en arbetsförmedlingspeng för arbetslösa. har bilden av olika aktörer som förmedlar jobb, rekryterar till företag och headhuntar till speciella uppdrag ökat markant. Att företag som behöver nyanställa enbart vänder sig till Arbetsförmedlingen är undantagsfall. Ofta arbetar företagen med olika bemanningsföretag som specialiserar sig på olika branscher för att kunna hitta den eller de personer som ska passa in i just deras företag. Att anställa en ny person är för företagen förknippade med stora kostnader och en stor risk, och därför har det blivit desto viktigare att det redan från början blir rätt. Olika grupper i samhället har olika förutsättningar att ta sig in på arbetsmarknaden, skapa sig en plattform och få möjlighet med både ett jobb de tycker om och en lön de kan överleva på. Denna utveckling är i grund och botten en bra och positiv förändring som möjliggör för marknaden att specialisera sig och hjälpa inte bara företagen utan även privatpersoner som vill in i en viss bransch. Arbetsförmedlingens arbete med arbetssökande är brett och ska täcka alla möjliga och omöjliga varianter. Arbetsförmedlarna kan lätt känna sig splittrade då de först pratar med en nyexaminerad ingenjör med tydliga förutsättningar för att i nästa möte träffa en medelålders invandrare utan svensk utbildning men med en stor praktiskt erfarenhet. Förutsättningarna för en arbetsförmedlare att ägna tid åt s.k. matchmaking mellan arbetssökande och företag är mycket begränsad. En arbetssökande ska inte vara förvisad till att använda sig av en i förväg utvald förmedlare när den söker arbete. Arbetslöshetsersättningen bör inte enbart bero på hur många arbeten man söker via Arbetsförmedlingen utan andra aktörer bör också tas i beaktande. Därför kan det också vara en ide att införa en arbetsförmedlingspeng som varje arbetssökande får med sig till den förmedling, det bemanningsföretag eller liknande som denne väljer att vända sig till. Genom att införa ett sådant system stärker man kundens, dvs. den arbetssökandes, rättigheter och valmöjligheter. Framför allt ger man den arbetssökande möjligheter att ställa krav, och deras skyldigheter blir också tydligare. Människor står olika långt ifrån arbetsmarknaden, och det påverkar naturligtvis hur mycket tid för rådgivning och kontaktskapande som en arbetsförmedlare behöver lägga ned på personen. Det kan vara bra att ha en gradskala som är kopplad till hur stort belopp den arbetslöse har med sig till vald förmedlare, så att man inte skapar ett utanförskap i utanförskapet. En omdaning av systemet kommer inte enbart att gynna de arbetssökande och stärka de olika bemanningsföretagen utan det kommer också att gynna och hjälpa Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen får på detta sätt möjlighet att specialisera sin personal och förbättra sina förutsättningar för att verkligen förmedla arbete.
mot · GW02A292 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att ge förutsättningar för en gränsöverskridande arbetsmarknadspolitik mellan och . Tornio är ett bra exempel på ett framgångsrikt gränssamarbete med en växande gemensam arbetsmarknad och långt gående samarbete inom t.ex. skola, omsorg, energiförsörjning samt samnyttjande av fritidsanläggningar och reningsverk. Det är en framgångsregion som trots den positiva utvecklingen brottas med försvårande gränshinder. Ett konkret exempel på hinder i den gränsöverskridande arbetsmarknaden är att en arbetssökande i inte kan beviljas arbetspraktik på ett företag i , även om praktiken är nödvändig och en förutsättning för att arbetssökande ska erhålla arbete. Eftersom arbetsmarknaden sträcker sig över två länder är det viktigt att vi kan använda våra arbetsmarknadspolitiska verktyg över gränsen, och det gäller inte enbart arbetspraktik utan även andra verktyg. För dem som arbetar på arbetsförmedlingar i gränstrakter skulle det underlätta om de kunde använda arbetsmarknadsverktygen på ett mer obyråkratiskt sätt. Det är en jobbpolitik som gynnar tillväxten på båda sidor om gränsen och som självklart skulle vara till fördel för medborgarna. De motiv som ges för att arbetspraktik inte kan genomföras med en anordnare från ett annat land är bl.a. svenska myndigheters begränsade möjligheter att utöva kontroll över anordnaren i ett annat land och försäkringsfrågor. Det är enligt min mening hinder som enkelt kan överbryggas genom överenskommelser mellan och .
mot · GW02A293 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet och diskriminering. Bristande tillgänglighet utestänger och segregerar personer med funktionsnedsättningar. De får varken tillträde eller tillgång till en rad vardagliga saker som personer utan funktionsnedsättningar ser som självklarheter. har föreslagit att ett diskrimineringsförbud som avser underlåtenhet att vidta åtgärder för tillgänglighet för personer med funktionshinder ska införas i en ny sammanhållen diskrimineringslag (SOU 2006:22). För att ska kunna ratificera FN:s konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning är det viktigt att förslag genomförs. Diskrimineringsskydd mot bristande tillgänglighet finns redan i andra länder. I klassades otillgänglighet som diskriminering 1990, i , i , 1995, i och 2005. sackar alltså efter.
mot · GW02A294 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om resurser. Vill regeringen utveckla möjligheten för fler småföretag ska man byta åsikt när det gäller finansiella möjligheter. I tider då får sämre förutsättningar att genomföra den tillsyn som krävs finns det alltid en risk att oseriösa företag kommer att dra ner på säkerheten för kortsiktiga vinster. Det innebär i sin tur att konkurrensen på lika villkor sätts ur spel och att de seriösa företagen och deras anställda kommer att stå som förlorare. inspektörer har inte bara tillsyn som uppgift utan fyller också en viktig funktion som rådgivare åt landets småföretagare. Ofta är det svårt att organisera arbetsmiljöarbetet in i minsta detalj på mindre arbetsplatser och då fyller inspektörerna en viktig funktion. Om olyckan skulle vara framme kan det innebära ekonomiska påföljder för företaget. Det handlar istället om att göra rätt ifrån början så att olyckan inte inträffar. Om regeringen vill att det ska utvecklas fler småföretag där både företagaren och den anställda kan känna sig trygga är arbetsmiljön viktig. Då är det av största vikt att resursers förstärks.
mot · GW02A295 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över införandet av företagshälsovård för alla. Det finns många anställda som inte har tillgång till företagshälsovård. Sjukskrivningstalen är höga, och det behövs en rad olika åtgärder för att bryta detta. Det räcker inte med att sänka ersättningen och sätta en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen som tvingar folk ut på arbetsmarknaden såsom den borgerliga regeringen gör. Det skapar istället stora klyftor i samhället och slår ut människor. För att motverka ohälsa behövs framförallt förebyggande åtgärder så att arbetstagarna har en god arbetsmiljö som möjliggör en god hälsa. En åtgärd är att alla arbetstagare ansluts till företagshälsovården. Företagshälsovårdens roll med förebyggande arbete mot skador och andra arbetsmiljörelaterade problem kan förhindra att arbetstagare drabbas av sjukskrivning och ohälsa. I förlängningen leder det till besparing både för individen och för samhället. Framförallt motverkar det utslagning från arbetsmarknaden. Därför bör vi se över om vi ska införa en företagshälsovård för alla.
mot · GW02A296 · 2008-10-02 00:00:00 — Arbetsgivarens ansvar för mäns våld mot kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar för mäns våld mot kvinnor. Våld mot kvinnor sker i de allra flesta fallen i hemmet och förövaren är en närstående man. Bakom hemmets stängda dörrar utsätts kvinnor för övergrepp och våld från sin partner eller nära släkting. Män som kontrollerar, hotar och slår kvinnor finns även i arbetsledar- och chefsställning. Dessa män som slår avsätter troligen tid för att kontrollera kvinnan även under arbetstid. Och kvinnan som hotas, blir slagen och utsätts för övergrepp i hemmet påverkas också av klimatet på sin arbetsplats och ohälsan kan öka. Kvinnor kan tvingas ge upp såväl utbildning som arbete. Arbetsgivare har ett ansvar för att förebygga och hindra förekomsten av hot och våld på den egna arbetsplatsen och i verksamheten. Detta ansvar ryms inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Arbetsgivaren har ett ansvar för hur mäns våld mot kvinnor påverkar arbetsmiljön, enskilda anställda och de ekonomiska effekterna. Därmed är det att ta ytterligare ett steg och initiativ i arbetsmiljöarbetet och ge arbetsgivaren befogenheter och ansvar att motverka mäns våld mot kvinnor. Lika självklart som det är att arbetsgivarna har ett ansvar att hindra hot och övergrepp på arbetsplatsen, lika självklart ska det vara att identifiera och förhindra att män utsätter kvinnor för övergrepp. Attityder ska ifrågasättas. Och företagshälsovården ska ses som ett av de redskap som ska finnas som resurs för detta arbete. För att nå framgång i arbetet behöver arbetsgivarna få rättigheter, skyldigheter, kunskaper och verktygen för att bidra till stoppa våldet.
mot · GW02A297 · 2008-10-02 00:00:00 — beslutar om ändring för att undanröja undantaget för företag med färre än tio anställda i turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Lagen om anställningsskydd, LAS, ger anställda i mindre företag ett sämre anställningsskydd än andra arbetstagare. För dessa har lagstiftning stärkt arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Detta har kritiserats då det drabbar anställda på ett orimligt sätt. Den svenska arbetsrätten är i grunden bra och bidrar till rättstrygghet, stabilitet och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Som en företrädare för ett arbetareparti är det en självklart att detta också borde få gälla i mindre företag. LAS gör att den starkare parten i anställningsförhållandet upprätthåller respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna förskjuts därmed till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtyckliga undantag är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar.
mot · GW02A299 · 2008-10-03 00:00:00 — Undantaget för två personer i LAS tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i 22 § lagen om anställningsskydd. har en arbetsgivare möjlighet att vid arbetsbrist undanta en eller två arbetstagare från turordningen. Detta kan vid neddragningar för ett mindre företag ha stor betydelse för den fortsatta verksamheten. Undantagsreglerna behöver utformas med balans mellan arbetsgivarens intressen av att kunna forma personalstyrkan efter företagets framtida behov och arbetstagarnas intressen av förutsägbarhet vid neddragning. I större företag löses detta ofta genom överenskommelser i förhandlingar mellan arbetsgivare och fackliga organisationer. För mindre företag kan detta i vissa fall vara svårare att lösa, vilket också var bakgrunden till att undantagsregeln infördes, för företag med upp till 10 anställda. Fördelen med regeln är inte bara i det faktiska fallet av behövlig neddragning, utan tryggheten för företagare att veta att om krisen är framme finns vissa möjligheter att undanta nyckelmedarbetare med kortare anställningstid. Dock kan detta i många fall vara precis lika angeläget i ett företag med 12 eller 31 medarbetare. Ju större företaget är, desto mindre betydelse. För att undvika tröskelregler vilka i sig kan leda till ineffektiv organisation eller bidra till att hämma växande företag, bör ingen gräns finnas. 22 § lagen om anställningsskydd bör därför ändras till: Innan turordningen fastställs får en arbetsgivare, oavsett antalet turordningskretsar undanta högst två arbetstagare som enligt arbetsgivarens bedömning är av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten.
mot · GW02A3 · 2008-10-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:3 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. avslår proposition 2008/09:3 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. I propositionen föreslås bl.a. ersättningstagare som inte i rätt tid återbetalar ett återkrävt belopp ska debiteras dröjsmålsränta enligt räntelagen. Det kan verka rimligt att staten, via arbetslöshetskassorna, vill driva in ränta på medel som människor är återbetalningsskyldiga till, medel som de egentligen inte har rätt till och som de dröjer med att betala tillbaka. I den bästa av världar är det enkelt att göra en uppdelning i vad som är rätt och vad som är fel. Så är det inte alltid i verkligheten, och inte alltid med de ärenden som arbetslöshetskassorna hanterar. Många remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen, TCO och , påpekar också att regelverket inom arbetslöshetsförsäkringen är så komplicerat att det för den enskilda försäkringstagaren är omöjligt att förstå vad som är rätt ersättning. Dessa regler har heller inte blivit enklare att tolka efter det att regeringen, sedan maktskiftet 2006, gjort omfattande förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. I det läget förutsätter många ersättningstagare att systemet med alla dess tjänstemän är uppbyggt på ett sådant sätt att ersättningen blir rätt. Hur människor agerat eller inte agerat handlar ofta om betydligt andra saker än att människor medvetet fuskat eller undanhållit fakta. Hur enkelt är det t.ex. att hävda att man söker jobb på heltid, hur många jobbansökningar blir det? När kravet på återbetalning är ett faktum avgör människors livssituation hur lätt eller svårt det blir att klara återbetalning. Då är det tur att regeringens förslag åtminstone innehåller en tydlig möjlighet att helt eller delvis efterge kravet på ränta. Vad vi också vänder oss starkt emot är det ensidiga förhållandet i propositionen. Arbetslöshetskassorna ska på ett sätt agera som fordringsägare, men på ett helt annat som gäldenär. Det vill säga människor förväntas betala dröjsmålsränta till arbetslöshetskassorna men får ingen ränteersättning när handläggningen av ett ärende tagit orimligt . Det är särskilt illa eftersom allmänhetens förtroende för arbetslöshetsförsäkringen numera är så lågt att en halv miljon människor lämnat arbetslöshetsförsäkringen. vill mot bakgrund av ovanstående att avslår regeringens förslag i proposition 2008/09:3 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen m.m.
mot · GW02A300 · 2008-10-03 00:00:00 — Anställning av personer med funktionshinder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för företag att anställa personer med funktionshinder. Många företag har svårt att hitta personal. Många människor med funktionshinder står utanför arbetsmarknaden. Detta är slöseri med mänskliga resurser. Att ha ett jobb är viktigt för det egna självbestämmandet, upplevelsen av livskvalitet och delaktighet. Att ha ett jobb handlar inte bara om att klara sin egen försörjning, utan lika mycket om att kunna känna trygghet och vara en del av en arbetsgemenskap. Den kunskap och kompetens människor med funktionshinder ofta har används inte, i hög grad beroende av brist på kunskap om vilka regler och möjligheter som finns, både till anställningsstöd, hjälpmedel och anpassning. Det har genomförts en rad åtgärder för att underlätta för människor med sjukdom och funktionshinder att kunna arbeta, bl.a. en ökad satsning på lönebidrag, jobb- och utvecklingsgaranti, med ett utbud av arbetsmarknadspolitiska program som inkluderar arbetsträning och arbetspraktik, förlängd möjlighet till arbetsprövningsperiod och en möjlighet att kombinera sjukersättning (förtidspension) och arbete i den utsträckning som passar och fungerar, inte fasta steg om . Däremot är det fortfarande mycket svårt för en blivande arbetsgivare att orientera sig i olika regelverk och bland olika myndigheter om vilka möjligheter till stödformer, information, hjälpmedel och anpassning som finns. Det är ofta svårt att på ett entydigt sätt få besked på förhand. De myndigheter som fått i uppdrag att ta fram en strategi för att få fler funktionshindrade i arbete inkluderade inte , som är den myndighet som främst arbetar med att stödja företagare. Företagarnas organisationer bör också kunna vara en god källa till underlag och dialog om vilka förbättringar i systemet som behövs för att fler företag ska vilja ta steget och anställa en person med funktionshinder. Regeringen bör därför ge förslagsvis i uppdrag att i samråd med företagens organisationer, och Arbetsförmedlingen ta fram en enklare modell för hur blivande arbetsgivare får information om möjligheter till stöd, och därefter genomförande av arbetsplatsanpassning och hjälpmedel.
mot · GW02A305 · 2008-10-02 00:00:00 — A-kassegrundande även vid fackligt uppdrag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fackliga förtroendeuppdrag och a-kassa. råder det olika regler för vad som är a-kassegrundande. Har man ett politiskt uppdrag är det a-kassegrundande men är man fackligt förtroendevald är det inte så. kan vi se att intresset på arbetsplatserna att ta ett fackligt uppdrag tyvärr minskar. Det finns säkert olika anledningar till det och en kan vara att man som anställd känner att delar av tryggheten påverkas. Att vi har fackligt förtroendevalda är ett måste om vi ska klara av att fortsättningsvis ha vår svenska modell. Då måste det finnas två förhandlingsparter, och det är fortfarande viktigt att vi har förtroendevalda på arbetsplatsnivå. Det är viktigt att vid beslut av beräkningsgrund ta hänsyn till att vissa av de uppdrag en förtroendevald facklig företrädare har inte betalas av arbetsgivaren utan av organisationen.
mot · GW02A308 · 2008-10-02 00:00:00 — Den svenska modellen på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder som krävs för att den svenska utstationeringslagen ska kunna förändras med anledning av beslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändra EU:s utstationeringsdirektiv så att direktivet tar lika stor hänsyn till kollektivavtalsmodellen som arbetsmarknadsmodeller med lagstiftning. Den svenska arbetsmarknadsmodellen med branschvisa, rikstäckande kollektivavtal måste värnas. Frågan om den svenska utstationeringslagens revidering i detta syfte har väckts med anledning av EG-rättens dom i Lavalmålet. Det finns också behov av en översyn av EG:s utstationeringsdirektiv som undanröjer eventuella hinder för de fackliga organisationerna att fullt ut kräva svenska kollektivavtal för allt lönearbete som utförs i landet. Därför är det viktigt att regeringen driver frågan på relevanta beslutsnivåer och utreder vilka åtgärder som krävs för att den svenska utstationeringslagen ska kunna förändras med anledning av beslut. Regeringen bör aktivt arbeta med frågan om att förändra EU:s utstationeringsdirektiv så att direktivet tar lika stor hänsyn till kollektivavtalsmodellen som arbetsmarknadsmodeller med lagstiftning. i (s)