mot · GW02Fö289 · 2008-10-07 00:00:00 — 4Myndigheternas arbete för minskad sårbarhet10 4.2Kunskapsförsörjning om ras, skred och erosion12 4.3Nya kartor över höjder, översvämningsrisker och skred12 4.4Säkra infrastrukturen inför kommande klimatförändringar12 4.5Anslag för förebyggande skydd mot naturolyckor13 5Kommuners och länsstyrelsers ansvar15 5.1Kommunala klimat- och sårbarhetsplaner15 5.2Kostnadsfritt kunskapsunderlag till kommuner16 5.3Samhällsplanering i ett förändrat klimat17 5.6Klimatanpassningsdelegation i varje län18 6.1Miljömålens påverkan av klimatförändringarna18 6.2Biologisk mångfald och våtmarker19 6.3Ökad konkurrens om markområden i fjällvärlden20 8Säkra samhällets grundläggande funktioner21 8.2Säkra telefoni och elledningar21 8.4Förebyggande skydd mot infektioner och värmeböljor22 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge samtliga berörda sektorsmyndigheter ett tydligt ansvar för anpassningen till ett ändrat klimat inom sitt eget ansvarsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och bör få i uppdrag att kartlägga och vid behov åtgärda risker för skred, ras, bortspolning, översvämning, erosion på grund av förändrad nederbörd och ökade flöden som kan drabba väg- och järnvägsnäten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att göra en översyn av standarden för dimensionering av kontaktledningsanläggningar samt de ytterligare åtgärder som kan krävas för att öka robustheten avseende framför allt kraftig vind.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att studera risken för avstängning av hamnar till följd av högre vattenstånd och eventuellt ökade vindar samt vid behov ge förslag till åtgärder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inkludera anpassning av transportinfrastrukturen till ett förändrat klimat i de transportpolitiska målen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta ett klimat- och sårbarhetsanslag på totalt 20092011 för investeringar för att förebygga naturolyckor, med syfte att minska sårbarheten för extrema väderhändelser och långsiktiga klimatförändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få i uppdrag att efter samråd med SGI, och Kommuner och Landsting ta fram kriterier för klimat- och sårbarhetsanslaget för att skrivas in i Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps regleringsbrev. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att i samarbete med berörda intressenter undersöka möjligheten att ytterligare täta luckor, utskov och markpartier där vatten från strömmar ut för att undvika låga vattenstånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en förhandlingsman bör utses för att genomföra en förhandling kring finansieringen av ökat utskov genom sluss samt vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att då beslut fattats om långsiktig lösning för ökade avtappningsmöjligheter i bör en förhandlingsman utses för att ge förslag till finansiering av åtgärderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att undersöka behoven av stärkta biologiska spridningskorridorer och andra åtgärder för att säkra den biologiska mångfalden vid kommande klimatförändringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge och i uppdrag att stärka biologiska spridningskorridorer för arter hotade av klimatförändringar i samband med stormsäkring av räls och vägar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en strategi för hur dammar, öppen dagvattenhantering och våtmarker, i kombination med minskad andel hårdgjord yta och minskad kalhyggesavverkning, ska kunna bidra till att öka markens infiltrationsförmåga i närheten av bebyggelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram förslag på hur skogsbruket kan förbereda sig inför kommande klimatförändringar, t.ex. genom ökad andel inslag av löv samt minskad kalhyggesavverkning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör kompletteras med ett delmål för att den totala hårdgjorda ytan i tätort ska minska.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att varaktigt skydd av naturliga våtmarker bör integreras i en samlad strategi för minskad sårbarhet inför kommande klimatförändringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett stärkt strandskydd bör integreras i en samlad strategi för minskad sårbarhet inför kommande klimatförändringar.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om att stärka länsstyrelsernas rätt att upphäva planer som strider mot strandskyddet.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om att minska länsstyrelsernas möjlighet att ge dispens från strandskyddet.2 begär att regeringen ska återkomma med förslag om att reglera kommuners katastrofersättning genom att specificera vilket ansvar kommunen har att förebygga skador samt vem som ansvarar för katastrofersättning. begär att regeringen ska återkomma till med förändring av så att det blir obligatoriskt för kommunerna att upprätta klimat- och sårbarhetsplaner.3 begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring att kommunens ansvar för detaljplaner och bygglov utökas till vad gäller skadeståndsansvar för översvämning, ras, skred och erosion gentemot enskilda och företag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strategiska klimatinvesteringar bör få samma överordnade status i planlagstiftningen som försvaret hade tidigare.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ordna avvattningsmöjligheter för att minska riskerna vid översvämningar i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ges ett övergripande ansvar för fortsatta utredningar kring ökade avtappningsmöjligheter från . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett förtydligat ansvar för att genom avtalen med operatörerna, eller på annat sätt, säkerställa att telenäten är robusta mot klimatförändringar och extrema väderhändelser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera telekomsektorns sårbarhet för framtida extrema väderhändelser som stormar, översvämningar, ras och skred och föreslå åtgärder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att berörda myndigheter ska stormsäkra infrastrukturen, t.ex. genom att gräva ned el- och teleledningar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett förtydligat ansvar för att säkerställa att regionala och lokala elnät är robusta mot klimatförändringar och extrema väderhändelser.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att, efter samråd med , analysera energisektorns sårbarhet för framtida extrema väderhändelser som stormar, översvämningar, ras och skred, föreslå åtgärder och särskilt beakta störningar för tredje man.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera hur förändrade tillrinningsförhållanden på grund av klimatförändringar och drift av vattenkraftsystem kan påverka dammsäkerheten.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör genomföras för att analysera behovet av omprövningar av vattendomar med tanke på klimatförändringar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras av dammsäkerhetsområdet om huruvida det nuvarande systemet svarar mot de krav på säkerhet som samhället ställer . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en särskild klimatanpassningsdelegation bör inrättas i varje län med uppgift att stödja kommunernas insatser, bidra till kunskapsförsörjningen, sammanfatta, tillhandahålla, tolka och vidareförmedla information samt samordna, driva på och följa upp arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner ska få stöd och information kostnadsfritt från berörda myndigheter för att utforma lokala klimat- och sårbarhetsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ansvar för kunskapsförsörjningen om klimatförändringar och att institutet bör skapa en förstärkt informationsfunktion gentemot olika grupper, särskilt kommuner, sektorsmyndigheter och länsstyrelser.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SGI bör få ansvar för att kostnadsfritt bistå kommuner och länsstyrelser i den kommunala planeringsprocessen i frågor avseende ras, skred och erosion.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få ett samordningsansvar för dricksvattenfrågorna på nationell nivå.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , , , geologiska undersökning och berörda länsstyrelser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om bl.a. vattenresurser kan uppstå, främst längs kuster, samt inom sina verksamhetsområden peka ut riksintressen för turism, naturvård och friluftsliv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , , och berörda länsstyrelser bör få i uppdrag att peka ut områden där ökad konkurrens om markområden i fjällvärlden kan uppstå samt inom sina ansvarsområden peka ut riksintressen för naturvård, turism, rennäring och friluftsliv.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 20§ skogsvårdslagen (1979:429) så att skyldigheten till samråd inför avverkning utökas till hela renbetesområdet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att uppdatera miljömålen utifrån klimatförändringarna, både utifrån vilka ytterligare åtgärder som krävs för att nå miljömålen i ett förändrat klimat och utifrån behov av anpassningsåtgärder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att kartlägga olika ekosystems och arters känslighet för ett förändrat klimat med beaktande av markanvändningen samt därvid peka ut starkt klimatberoende arter, arter med särskilda krav på livsmiljö, nyckelarter, hotade arter regionalt i och ansvarsarter för och föreslå åtgärder för skydd av dessa inklusive eventuella förändringar i habitatdirektivet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att tillsammans med och med utgångspunkt i olika ekosystems och arters klimatkänslighet utvärdera dagens skyddssystems effektivitet för skapandet av spridningskorridorer för ekosystem och arter i förändrat klimat, föreslå förändringar i regelverk, riktlinjer och stödsystem, t.ex. möjligheten att införa förstärkt skydd i produktionsskog, utvecklade skogsvårdsavtal och uppskalning av verksamheten med landskapsstrategier till regional, nationell eller gränsöverskridande skala.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för kommuners och landstings beredskap för värmeböljor; underlaget ska innefatta förslag på åtgärder för att kyla lokaler och identifiera och nå känsliga grupper.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att följa utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till åtgärder för att upprätthålla ett bra smittskydd.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att utarbeta kunskapsunderlag som kan användas i en utökad fortbildning om infektionssjukdomar för personal inom hälso- och sjukvården.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samverkan med följa och analysera utvecklingen av epidemiologin hos nya och kända infektioner till följd av klimatförändringar och vid behov ta initiativ till ny forskning inom berörda områden på grund av klimatförändringar.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samverkan med utarbeta kunskapsunderlag och informera om den ökade risken för smittspridning och om nya sjukdomar till följd av klimatförändringar samt analysera möjliga motåtgärder och rapportera dessa till övriga berörda myndigheter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att göra en översyn av byggregler, BBR, och ändringsråd, BÄR, och anpassa dem till ett förändrat klimat.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samverkan med och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd för planering, lokalisering och höjdsättning av nybebyggelse inklusive VA-system med hänsyn till ökade risker för översvämning, ras, skred och erosion i ett förändrat klimat.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra berörda myndigheter upprätta allmänna råd angående åtgärder för skydd av befintlig bebyggelse mot översvämning, ras, skred och erosion samt vatteninträngning i avloppssystem.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av PBL så att möjlighet ges att fastställa krav i detaljplanen på säkerhetshöjande och skadeförebyggande åtgärder för att förhindra eller minska risken för översvämningar, ras, skred och erosion, genom att exempelvis använda funktionsbaserade krav.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i PBL så att kommunen ges rätt att utföra åtgärder på annans mark som har stor betydelse för att skydda omgivande bebyggelse mot skred och översvämningsrisk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att i samråd med , , och utreda möjligheterna att utöka varningssystemen för extremväder och att införa sådana system där så är lämpligt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att föreslå hur ett ökat tillgängliggörande av data genom återanalys och digitalisering kan komma till stånd.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att beskriva hur tillgången till klimatologiska parametrar med högre geografisk upplösning kan förbättras genom ett tätare observationsnät, alternativt andra åtgärder.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utforma en ny nationell höjddatabas med tätare och noggrannare höjddata än dagens; databasen ska vara allmänt och kostnadsfritt tillgänglig för kommuner och myndigheter och i digital form.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få fortsatt uppdrag att översiktligt kartera översvämningsrisker och stabilitetsförhållanden med hänsyn till risk för ras och skred i bebyggda områden samt med hänsyn till klimatförändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör klargöra behovet av översyn av redan utförda karteringar med beaktande av förändringar i klimatet, samt utföra sådana kompletteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör få i uppdrag att, i samarbete med SGI, kartlägga risker för stranderosion i bebyggda områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SGI bör få i uppdrag att, i samarbete med SGU, Lantmäteriet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, upprätta en nationell kartdatabas över skredförutsättningar inom bebyggda områden och potentiella exploateringsområden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en översyn av samtliga EU:s rättsakter så att de dels inte hindrar anpassningsåtgärder, dels, där så är möjligt, främjar sådana åtgärder.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för en översyn av EU:s naturvårdspolitik i syfte att öka fokus på klimatförändringarnas effekter vid skyddet av ekosystem och arter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU fortsatt är aktivt i de internationella förhandlingarna kring anpassningsfrågor, för att genomföra anpassningsprojekt som också ger nytta för unionens grannländer och för att klimat och anpassning ges en framskjuten plats i EU:s biståndsarbete.6 1 Yrkandena 25, 12 och 2628 hänvisade till TU. 2 Yrkandena 8, 11, 1419, 36, 38, 4144, 5557 och 64 hänvisade till MJU. 3 Yrkandena , 32, 37, 39, 40, 5054, 58 och 62 hänvisade till CU. 4 Yrkandena hänvisade till NU. 5 Yrkandena 4549 hänvisade till SoU. 6 Yrkandena 63 och 65 hänvisade till UU. Klimatförändringarna har redan börjat, och hur drastiskt vi än minskar utsläppen så kommer en viss temperaturökning att äga rum. Det kommer att få konsekvenser i form av ökad sårbarhet för översvämningar, ras, skred och stormar. Ett exempel är översvämningen i . Samhället behöver förbereda sig för dessa förändringar parallellt med ett offensivt arbete för att minska utsläppen av växthusgaser. Den ökade översvämningsrisken drabbar framförallt bebyggelse, vägar och järnvägar och dricksvattenförsörjningen riskerar att slås ut. I dagens klimat riskerar byggnadsyta längs vattendrag att översvämmas i genomsnitt en gång per . Denna yta kommer sannolikt att öka, enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen. Risken för ras och skred kommer också att öka. I raserades längs en sträcka på flera . Sådana händelser kan bli vanligare. Uppskattningsvis över 200000 byggnader ligger i områden där ras- och skredrisken ökar. Klimatförändringarnas effekter för den enskilde är en fråga för hela samhället. Inte minst eftersom försäkringsbolagen successivt kommer att minska sitt ansvar i takt med att effekterna blir allt mer förutsägbara. Därmed ökar kraven på att det offentliga ska ta ett större ansvar. Om inte samhället axlar detta ansvar finns risk att enskilda medborgare kommer att råka illa ut, både genom skador på egendom och i värsta fall i olyckor, till exempel genom ras och skred. De som kommer att få ta det största ekonomiska ansvaret för att förebygga klimatrelaterade olyckor är kommunerna, till exempel genom ökade kostnader för underhåll och ombyggnation av VA-nät och en fördubblad preskriptionstid för ersättning vid skador till enskilda och företag. Statliga katastroffonder kommer bara att kunna ersätta skador i mycket liten utsträckning. Detta motiverar statliga anslag som gör det möjligt för kommuner att erhålla kostnadsfri information från statliga myndigheter för att kunna förebygga klimatrelaterade skador. är frågan om att säkra för kommande klimatförändringar en . Många vet om problemet, men ingen tar det övergripande ansvaret. Vår avsikt med motionen är att fördela ansvaret, i första hand mellan kommun och stat. Klimatförändringarna gör att stressen för redan hårt påfrestade ekosystem ökar. De ekosystem som är svaga eller på väg att rubbas på grund av hög exploatering, kommer att drabbas ännu hårdare vid kommande klimatförändringar. Arter som har det svårt på grund av att deras livsmiljöer blir alltmer sällsynta kommer att få det ännu svårare att klara sig i ett förändrat klimat, helt enkelt eftersom deras livsmiljöer kommer att bli alltmer sällsynta och biologiska spridningskorridorer i många fall saknas. Detta stärker ytterligare argumenten för att arbeta aktivt för en ökad biologisk mångfald. Miljömålen Levande skogar och Myllrande våtmarker är på så sätt kopplade till klimatfrågan. Att skydda skogar och restaurera våtmarker blir alltså ännu viktigare i takt med kommande klimatförändringar. Att göra det gynnar inte bara den biologiska mångfalden, utan det minskar också sårbarheten inför kommande klimatförändringar inte bara för ekosystemen, utan även för mänskliga samhällen. En av anledningarna till att samhället drabbas hårt vid översvämningar och stormar är att naturens egen förmåga att hantera kriser minskat successivt. Våtmarker har dikats ut och skogar kalhuggits och ersatts med träd av samma art och i samma ålder. När stormen drog fram drabbades framför allt de planterade granskogarna, medan skadorna i naturreservat blev mycket mindre. En blandad och olikåldrig skog har större förmåga att hantera kriser, så kallad resiliens. Översvämningars omfattning avgörs inte bara av mängden nederbörd, utan en avgörande faktor är också markens förmåga att infiltrera vatten. Ju mer asfalterade ytor och ju färre våtmarker, desto sämre blir denna förmåga. Vattnet rinner vidare och ansamlas, istället för att infiltreras i marken. Det går att stärka naturens förmåga att hantera kriser genom aktivt arbete, vilket i sin tur ger minskad sårbarhet för mänskliga samhällen. Genom restaurering av våtmarker kan vattenflöden göras jämnare. Genom skogsbruk som premierar olikåldrig och artrik skog kan skador från stormar minska. Den biologiska mångfalden påverkas av klimatförändringarna och klimatförändringarnas konsekvenser påverkas av den biologiska mångfalden. Ett praktiskt exempel på detta är bostadsområdet i . Där har hårdgjorda takytor ersatts med gröna tak som samlar upp regnvattnet, vilket har minskat översvämningsproblemen i området. Upp till hälften av det regnvatten som faller på taken kan magasineras i skikten av bland annat mossor och jord. skyddar växtligheten taken och isolerar byggnaden. Den biologiska mångfalden i området uppskattas ha ökat . För att minska riskerna för översvämningar och för att öka den biologiska mångfalden har ett dagvattensystem anlagts på marken. Genom att samla upp regnvatten från tak och hårdgjorda ytor och leda det till dammar avlastas det kommunala avloppssystemet. Dessutom har de boende i fått en skönare livsmiljö med mer grönt och vatten. 4Myndigheternas arbete för minskad sårbarhet För att finansiera de uppdrag som Klimat- och sårbarhetsutredningen föreslagit till berörda myndigheter krävs , och därefter . Utöver detta föreslås en kartering av för att undersöka ökat utskov från . Detta innebär en kostnad på , det vill säga . Tillsammans med de utökade medlen för karteringar, databaser, information och forskning uppgår den summa som ska finansieras till de närmaste fem åren1. Samtliga berörda sektorsmyndigheter bör få ett tydligt ansvar för anpassningen till ett ändrat klimat inom sitt eget ansvarsområde. Ansvaret omfattar både risken för extremhändelser och kontinuerliga klimatförändringar. I instruktionen för respektive myndighet införs att myndigheten ska initiera, stödja och följa upp arbetet med anpassning till klimatförändringar inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och bör dessutom få ett uttalat ansvar att bistå länsstyrelserna i deras arbete med klimatanpassning. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Instruktionen för följande myndigheter ändras: Verket för näringslivsutveckling () Myndigheten för samhällsskydd och beredskap