mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Därför föreslår vi i denna budgetmotion att en förmögenhetsskatt återinförs, att fastighetsskatten förändras så att de rikaste får betala mer och att personer med låga inkomster får betala mindre samt att pensionärerna får sänkt skatt. Dessutom har skattepolitiken genom särlösningar och snåriga regler gjort det svenska skattesystemet mindre effektivt. Till exempel betalar löntagare och pensionärer vid samma inkomst olika mycket i skatt, konsumenter en högre skatt för trädbeskärning än gräsklippning och företag olika mycket i socialavgifter beroende på åldern på deras anställda. En del skatteförändringar går möjligen att motivera var för sig, men kombinationen av särregler och undantag gör systemet oöverskådligt och mindre effektivt. Det skadar skattesystemets legitimitet och därmed viljan att vara med och bidra, och innebär att skattesystemet i sin helhet borde genomgå en större översyn. I avvaktan på detta föreslår vi i denna budgetmotion ett antal förändringar som gör skattesystemet rättvisare och effektivare. Vi avslår i vår motion regeringens skattesänkningar på inkomstskatteområdet. Dessa skattemedel behövs för att investera i jobb och välfärd. Inom ramen för det existerande förvärvsavdraget kommer vi dessutom att införa en skattereduktion av avgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Vi kommer därtill att genomföra en skattesänkning för pensionärerna som är större än den begränsade justering som regeringen föreslår. Småföretagen tjänar på vårt förslag om sänkt arbetsgivaravgift. Avdrag för hushållsnära tjänster avskaffas. Syftet med förvärvsavdraget är att öka skillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar. Om du eller jag blir sjuk, arbetslös eller går i pension får vi inte bara lägre inkomst utan dessutom höjd skatt. Det ökar orättvisorna i samhället och gör svagare. Regeringen presenterade i budgetpropositionen optimistiska kalkyler för förvärvsavdragets effekter på sysselsättningen. Dessa beräkningar var inte möjliga att härleda. Bristen på öppenhet kring effekterna av regeringens politik på sysselsättning och arbetslöshet mötte kritik från bland andra Riksrevisionen16. Regeringen har efter detta debacle ändrat beräkningsgrund och kommer fram till att effekterna av förvärvsavdraget och andra åtgärder är avsevärt mindre än vad den tidigare gjort gällande. I takt med att det blir tydligare att förvärvsavdraget är en otillräcklig metod för att skapa fler jobb byter den moderatstyrda regeringen argument och hänvisar istället till att avdraget har inneburit sänkt skatt för dem som jobbar. Denna argumentation är i linje med den traditionella strävan från de borgerliga partierna att sänka skatten och minska den gemensamma välfärden och tryggheten. Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen att förvärvsavdraget, trots alla dess brister, ska byggas ut med ett tredje steg. Vi motsätter oss detta. Vi vill istället använda det budgetutrymme som finns för investeringar i utbildning, jobb och välfärd och för att ta ett första steg i att utjämna skatten mellan löntagare och pensionärer. En betydande finansieringskälla till förvärvsavdraget har varit de kraftiga höjningarna av avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Många löntagare har fått sina avgifter höjda med . har ersättningen försämrats. Konsekvensen är att 500 000 löntagare har lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står utan försäkring när arbetslösheten ökar. Detta har skadat den svenska modellen. Regeringens eget Finanspolitiska råd har också kritiserat regeringen skarpt för denna åtgärd17. I budgetpropositionen 2008 föreslår regeringen en sjättedels återställare av sin egen politik. Detta hattande är inte bara oseriöst utan också otillräckligt för att få tillbaka de löntagare som lämnat försäkringen. Vi vill istället satsa på en kraftfull skattereduktion motsvarande av avgiften. Det betyder att den löntagare som betalar istället får en skattereduktion om . Detta förslag är av sådan karaktär att det kan verkställas . Vi avser också att ta bort den differentiering av avgiftsnivån till a-kassan beroende på arbetslöshet som regeringen har infört. För att göra detta kommer vi att se över hela den nuvarande konstruktionen av avgiftssystemet. Skattereduktionen innebär att avgiften för ett medlemskap i a-kassan kommer att understiga för de flesta a-kassor. Billigare medlemskap med skattereduktion Vita staplar är kostnaden för medlemskap , svarta är kostnaden med (s)-förslag Förändringen sker inom ramen för förvärvsavdraget och innebär att förvärvsavdraget skalas ned. Det kombinerade förslaget innebär att medlemmar i a-kassan med låga inkomster och höga a-kasseavgifter tjänar mest på förslaget. 21.3.3Minskad klyfta för pensionärer När pensionssystemet reformerades avskaffades det särskilda grundavdraget för folkpensionärer. Ett viktigt skäl för detta var att pension skulle beskattas som en vanlig inkomst. Men i och med förvärvsavdraget gäller inte längre principen om lika skatt för samma inkomst. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. presenterade vi socialdemokrater ett förslag för att minska denna klyfta. Detta förslag röstade den moderatstyrda regeringen nej till. Den borgerliga regeringen har , efter massiva påtryckningar inte minst från landets pensionärer, tagit ett steg tillbaka från sina egna principer på skatteområdet. Men det hjälper föga. som en minimal återställare görs för pensionärerna så föreslår regeringen ytterligare ett steg i förvärvsavdraget som för tredje gången vidgar klyftan mellan löntagare och pensionärer. För en pensionär som har en pension om betyder regeringens förslag i budgetpropositionen endast sänkt skatt med . Vi socialdemokrater vill ha en mer omfattande skattesänkning som ska ge alla pensionärer i sänkt skatt. Därmed tar vi ett steg för att kompensera pensionärerna och minska den klyfta de borgerliga har skapat. Vi accepterar inte skillnaden mellan beskattning av pension och lön. som vi föreslår denna förändring föreslår vi att kommunerna kompenseras för det höjda grundavdraget för pensionärerna. Jämförelse av regeringens och socialdemokraternas förslag av sänkt skatt för pensionärer Tabell S 2. Jämförelse av regeringens och socialdemokraternas förslag sänkt skatt för pensionärer, kronor * Jobbskatteavdrag (1+2) Årsinkomst, 50 000 f. 1938 el. Gift/Sambo, 81 300 Ensamstående, 92 400 f. 1937 el. Gift/Sambo, 82 800 Ensamstående, 92 900 Årsinkomst, 100 000 Årsinkomst, 130 000 Årsinkomst, 150 000 Årsinkomst, > 400 000 * Den slutgiltiga skattelättnaden beror på kommunalskattesatsen, och därför presenteras ett intervall under varje kategori. Ju högre kommunalskattesats, desto högre blir skattelättnaden. Källa: Regeringens hemsida, och egna beräkningar. Inom ramen för det tredje steget i förvärvsavdraget höjer regeringen brytpunkten för när löntagare ska betala statlig inkomstskatt. Vi har inga principiella invändningar mot höjd brytpunkt, men vi vill istället använda dessa resurser för att höja taken inom de gemensamma försäkringssystemen. På så sätt värnas också en av grundbultarna i den svenska modellen, nämligen inkomstbortfallsprincipen. 21.3.5Avdrag för hushållsnära tjänster Det nuvarande avdraget för vissa tjänster som utförs i närheten av hemmet är krånglig: Det innebär att man betalar mindre i skatt om man anlitar någon att klippa gräs i den egna trädgården men inte om samma person beskär ens träd osv. Krånglet är problematiskt i sig men skapar också utrymme för betydande fusk. Vi menar att det finns betydligt mer angelägna områden och effektivare investeringar för att skapa jobb än att subventionera hushållsnära tjänster. Avdraget för hushållsnära tjänster beräknas kosta skattebetalarna800 . Vi använder istället dessa resurser för att förbättra och stärka forskningen. Regeringen föreslår sänkta socialavgifter om en procentenhet. Givet det konjunkturella läget och att förslaget är finansierat inom företagssektorn så accepterar vi det. Inom ramen för socialavgifterna har regeringen genomfört och föreslagit en lång rad förändringar som har ökat krånglet och minskat effektiviteten. Regeringen har försökt införa en modell som skulle ha inneburit differentierade avgifter beroende på vilken bransch företaget var verksamt inom. Detta misslyckades regeringen med. Istället väljer regeringen nu att utvidga den åldersdifferentiering av avgiften som infördes . Regeringens Finanspolitiska råd18 och Riksrevisionen19 anser att nedsatta socialavgifter för olika åldersgrupper är ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen. Vi avvisar detta förslag och föreslår även att den tidigare nedsättningen för vissa åldersgrupper avskaffas. Vi vill istället rikta skattesubventionerna till de ungdomar som inte har ett jobb så att de kan få ett jobb . 21.3.7Skattereduktion för arbetsgivare som anställer arbetslösa unga När konjunkturen viker är det ungdomarna som direkt får det tuffare att få jobb. Ungdomsarbetslösheten är hög. Regeringen möter detta genom att sänka arbetsgivaravgiften för alla företag som redan har ungdomar anställda. Det ger en subvention till företag som redan har många ungdomar anställda, men det innebär knappast nya jobb för ungdomar. Vi vill istället uppmuntra företag att anställa arbetslösa ungdomar. Därför föreslår vi ett riktat avdrag för alla som anställer en arbetslös ungdom. Förslaget innebär en skattereduktion som motsvarar arbetsgivaravgiften för den som anställer en arbetslös tjugo- till tjugofemåring. De vi avsätter räcker till att anställa 20000 arbetslösa ungdomar, . För de unga som är långtidsarbetslösa och som saknar den praktiska erfarenheten och de rätta kontakterna för att komma in på arbetsmarknaden satsar vi på ett kraftfullt förstajobbet-avdrag. Om man som arbetsgivare anställer en ung långtidsarbetslös person får man göra ett avdrag om två tredjedelar av lönen. Förstajobbet-avdraget löper om upp . Tabell S 3. Skatteavdrag för anställning av arbetslösa ungdomar 2/3 av lönen Långtidsarbetslösa ungdomar som får sitt första jobb 12 månader/ungd. Arbetslös ungdom () 21.3.9Lägre arbetsgivaravgift för småföretag Den moderatstyrda regeringen lovade i valrörelsen att sänka arbetsgivaravgiften för småföretagen. Men de svek löftet och höjde istället arbetsgivaravgifterna. föreslår regeringen sent omsider att socialavgifterna sänks med en procentenhet. Vi accepterar denna nedsättning men vill även utöka sänkningen med en generell nedsättning riktad mot småföretagen. Vi satsar genom att göra en nedsättning av arbetsgivaravgiften motsvarande . Det betyder en sänkt kostnad med upp till och företagare. Detta gynnar i första hand småföretag. 21.4Skatt på fastigheter och kapital De borgerliga partierna lovade i valrörelsen att avskaffa fastighetsskatten. Det har inte skett. De med lyxvillor har förvisso fått en kraftigt sänkt skatt, men vanliga småhusägare har istället bara fått se sin fastighetsskatt byta namn till fastighetsavgift, vilken räknas upp med den vanliga taxeringen. Trots regeringens schabbel med fastighetsskatten är det inte rimligt att föreslå omfattande förändringar av den. Det måste vara möjligt för hushållen att planera sin hushållsekonomi. Men för att öka rättvisan föreslår vi två tydliga förändringar av den nu befintliga fastighetsbeskattningen. För det första kommer fastigheter beskattas med en procent på taxeringsvärden över fem miljoner. För det andra utökar vi den nuvarande begränsningsregeln så att inte bara pensionärer utan också andra småhusägare omfattas. Begränsningsregeln innebär att ingen småhusägare ska behöva betala mer en av sin inkomst i fastighetsskatt. Detta innebär att nästan 100 000 personer får sänkt skatt. Tabell S 4. Typexempel av Socialdemokraternas förslag för fastighetsskatten Två heltidsarbetande ägare till exklusiv villa 500 000/år 1 500 000/år Fastighetskatt med (s): 6 000/år 16 000/år21 skattesänkning 1200/år skattehöjning 10 000/år I och med att regeringen gjorde om fastighetsskatten infördes en räntebeläggning på uppskov. Räntebeläggningen, som är att betrakta som en skatt, ska inte bara gälla nya uppskov utan även tidigare gjorda uppskov. Vi anser att det är fel att införa retroaktiv beskattning. Men även för nya uppskov är skatten problematisk eftersom den minskar rörligheten på bostadsmarknaden och därmed på arbetsmarknaden. Vi ska därför avskaffa räntebeläggningen på uppskov senast nästa mandatperiod. När regeringen döpte om fastighetsskatten till en fastighetsavgift flyttade de också över den till kommunsektorn. Kommuner i och kring storstäder med höga taxeringsvärden och med övervägande flerfamiljshus får en relativt låg intäktsökning, exempelvis förlorar på systemet. Det samma gäller kommuner med låga taxeringsvärden för småhus. Vår principiella uppfattning är att fastighetsskatten ska vara statlig. Utöver dessa förändringar i fastighetsskatten gör vi också en satsning på för att stödja investeringar i klimatsmarta lösningar för bostäder. Fastighetsägare som gör denna typ av investering ska kunna ansöka om en klimatbonus på av investeringskostnaden, . Stödet ska gå till investeringar i en klimatsmartare lösning än den man har . I stället för att bara stödja en form av klimatinvestering, som var fallet med det tidigare konverteringsstödet, så vill vi här skapa möjligheter för en mångfald av lösningar. Det kan röra sig om att gå från oljepanna till bergvärme, förbättra isoleringen, att man köper nyare, mer täta fönster o.d. Vi anser att skattesystemet måste vara rättvist utformat för att vara legitimt. Därför är det viktigt att de med högre inkomster och större förmögenheter betalar mer i skatt än andra. Vi föreslår att en förmögenhetsskatt införs igen, dock i mindre omfattning än den som fanns före valet . Förmögenhetsskatten ska utformas i enlighet med det tidigare gällande regelverket för att beräkna basen för beskattningen. Lättnadsregler och de undantag som fanns ska kvarstå. Några förändringar ska genomföras av förmögenhetsskattens konstruktion. Skattesatsen justeras till . Golvet höjs till för ensamstående och 4 miljoner för sammanboende. Ett tak för skatten ska införas motsvarande 0,5 miljarder för ensamstående och för samboende i beskattningsbart kapital. Det innebär att ingen ensamstående kommer att behöva betala mer än i förmögenhetsskatt och inget tvåpersonshushåll mer än i förmögenhetsskatt. Vi kommer dessutom att ha kvar skatteregeln att ingen ska betala av sin inkomst i skatt. med överlikviditet i bolag ska undvikas genom att tillgångar i ett företag ska vara fria från förmögenhetsskatt.22 Förmögenhetsskatten beräknas med dessa regler inbringa under nästkommande år. Vi är beredda att tillsammans med näringslivet diskutera förändringar i förmögenhetsskattens utformning. får sina ansökningar om f-skatt godkända. Regeringens förändringar av möjligheten att få f-skattsedel riskerar att sudda ut gränsen mellan arbetstagare och egenföretagare. Detta kan utnyttjas av företagare, som genom att anlita personer med f-skatt istället för att anställa dem kan kringgå arbetsrätten. Vi vill därför inte se en sådan förändring som regeringen skissar på. Dessutom visar utredningen åt fler (SOU 2008:76) att det inte finns något behov av att ändra nuvarande regler. Vår bedömning är att bör ha en bolagsskatt som är i nivå med våra närmaste konkurrentländer. Vi delar regeringens bedömning att det är rimligt att kombinera en uppstramning av reglerna för bolagsskatten som skattesatsen sänks. Det är viktigt att det finns en balans i villkoren mellan att vara företagare och anställd. Därför måste de så kallade 3:12-reglerna vara väl anpassade. Regeringen gör nu en förändring av 3:12-regeln, genom att den så kallade förenklingsregeln ska utvidgas så att småföretagens administration förenklas. Vi tycker att det är en bra förändring. Vår utgångspunkt för de skatteförändringar vi föreslår på miljöområdet är att vi vill göra det mer lönsamt att göra rätt miljöval. På kort och medellång sikt innebär våra förslag en ökad nettointäkt som bidrar till att finansiera de klimatinvesteringar i bland annat energieffektivisering och infrastruktur som vi föreslår. På syftar förslagen till att öka effektiviteten i användandet av ändliga resurser. För att styra energiförbrukningen i rätt riktning krävs det förändringar på bred front. Vi föreslår därför skatteförändringar på energiskatteområdet. Kraftbolagen har fått stora vinster genom att sälja el med låga kostnader från svensk vattenkraft för ett pris som kraftigt överstiger produktionskostnaderna. Fastighetsskatten på vattenkraft höjs 2009 och 2010. Det ger skatteintäkter på 2009 och därefter . Även skatten på termisk effekt i kärnkraftverk kan öka utan direkt effekt på elpriset. Vi höjer skatten 2009 och med 2010. Detta ger 280 miljoner per nivåhöjning. Vi kommer att säkerställa att den elintensiva industrin inte kommer att påverkas negativt av dessa förändringar. De intäkter som dessa förändringar ger medverkar till att finansiera de investeringar som vi gör för att skynda på utvecklingen till ett hållbart samhälle, med bl.a. en klimatbonus, energieffektiviseringar och energiforskning. Vi menar att det bör övervägas om en kilometerskatt för tunga lastbilstransporter ska införas i . En kilometerskatt rätt genomförd bör kunna öka effektiviteten i transportsystemet och därmed minska slitage, buller samt utsläpp av partiklar, kväveoxider, svaveldioxid och koldioxid, särskilt om införandet av en kilometerskatt kombineras med satsningar på att bygga ut kapaciteten för godstransporter på järnväg. Särskild hänsyn bör tas till transporter inom skogsnäringen som saknar alternativ till transport på väg. Ett eventuellt införande förutsätter att en teknik med rimliga systemkostnader är tillräckligt väl utvecklad. Därtill är ett EU-gemensamt system för kilometerskatt nödvändigt för att få full genomslagskraft. 21.5.2Miljöskatt för fluorerade gaser Ett av Klimatberedningens förslag var att införa en skatt som stimulerar utbyte av stora kyl- och frysanläggningar och luftkonditioneringsanläggningars köldmedium från fluorerade gaser. Regeringen avser att börja utreda skatten. Vi välkomnar detta och föreslår att skatten införs . har uppskattat att givet de skatter vi har i så betalas det in för lite. Detta beror på slarv, okunnighet och fusk. Att bekämpa skattefusket handlar inte bara om att stärka välfärden utan också om att skapa rättvisa villkor för företagen. Det är få saker som upplevs så orättvist för företag som att ha blivit utslagna från marknaden av en konkurrent som inte betalar sina skatter och avgifter. Rättvisa regler som följs av alla är viktigt för en fungerande marknadsekonomi. har ett stort ansvar för att lotsa småföretagare och andra till att enkelt betala in sina skatter. Vi vill minska de fel som begås av okunnighet. har konstaterat att kopplingen mellan den organiserade brottsligheten och allvarlig ekonomisk brottslighet växer. Den svarta sektorn har tydliga inslag av organiserad brottslighet. Regeringens direktiv till utredningar såsom de kring F-skatt och avskaffad revisionsplikt har genererat utredningsförslag som, om de genomförs fullt ut, riskerar att öppna dörrarna för osund konkurrens. En rad myndigheter har varnat för detta och menar att stora resurser i så fall behövs för att hitta nya kontrollformer. Vi menar att regeringen agerar passivt i frågor kring skattefusk och allvarlig ekonomisk brottslighet. Ett flertal åtgärder behöver genomföras för att komma till rätta med skattebortfallet: Vi ser ett särskilt behov av att öka arbetet mot den organiserade brottsligheten. Regeringen föreslår nu sent omsider att ska tillföras för att bl.a. bekämpa internationellt skattefusk. Detta är otillräckligt. Vi föreslår att istället ska tillföras mer än regeringen. Resurserna bör användas för att öka arbetet mot den organiserade brottsligheten och det internationella skatteundandragandet. Även andra myndigheter har en viktig roll i arbetet mot skattefusk och allvarlig ekonomisk brottslighet. I denna motion föreslås att Finanspolisen (Fipo) ska tillföras ytterligare resurser. Vi föreslår även att () tillförs ytterligare resurser som bör användas för att säkerställa att kan genomföra sitt grundläggande uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Ett uppdrag som är särskilt angeläget mot bakgrund av den pågående finanskrisen. I detta uppdrag ligger också att samordnar penningtvättsbekämpningen och följer genomförandet av EU:s tredje penningtvättsdirektiv. Gör ekobrott och skattefusk till en viktig punkt på agendan under år som ordförande i . Hantera gemensamma problem som skatteparadis, uppgiftsutlämning från enskilda stater och andra internationella skattefrågor. beräknas vara placerade i skatteparadis. Ta initiativ för att samtliga stater inom EU ska omfattas av Sparandedirektivets informationsplikt samt att direktivet även ska gälla för juridiska personer. Sparandedirektivet innebär att privatpersoners ränteinkomster ska beskattas i de länder där personen är bosatt och inte där pengarna är placerade. omfattas dock inte alla länder i EU av informationsutbyte och inte heller alla juridiska personer. Se till att kassaregister ska omcertifieras vid ägarbyte för att på så sätt klargöra ansvarsförhållanden vid eventuella felaktigheter. Detta för att skydda köparen vid ägarbytet och öka tillförlitligheten i kontrollen. Även kortläsare ska integreras i kassaregistren. Alla relevanta branscher och företag bör omfattas av kravet på personalliggare och dessutom bli tillgängliga för oannonserade besök från , efter mönster från det som gäller inom frisör- och restaurangbranscherna. Vi vill i första hand gå vidare med bygg-, taxi- och tvätteribranscherna. Låt arbetsgivare redovisa den skatt de betalar in för sina anställda per individ, i stället för i en klumpsumma. Det skulle underlätta för att upptäcka om arbetsgivaren betalar in för lite i skatt. Vi vill pröva möjligheten att låta huvudentreprenören göras ytterst ansvarig för underentreprenörernas skatte- och arbetsgivaravgiftsinbetalning, dvs. blir betalningsskyldig om skatt och arbetsgivaravgifter inte har betalats av dessa. Finanspolitiska rådets redovisning . Anslagsbelastning och prognos för anslag inom ansvarsområde 20082001, . Se till exempel (); de , , , och , , Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för perioden 20022004, IFAU Rapport 2008:1. Den misslyckade utformningen av den första finansieringsreformen berodde med all sannolikhet på att ett huvudmotiv för denna var att genom höjda egenavgifter dra in en i förväg bestämd summa för att finansiera det första jobbskatteavdraget. (ur Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport , s. 182). Aktuellt om skola och förskola 2008, SKL. Även kallad högskolans tredje uppgift eller den tredje uppgiften (vid sidan om undervisning och forskning). issues in safety and health at work. Skatteintäkterna som anges i tabellen är nettosiffror för offentlig sektor. Inom ramen för varje förslag är effekterna för kommunsektorn neutraliserade. Kommunsektorn påverkas alltså varken negativt eller positivt av dessa förslag. För en samlad bild se kapitel offentliga finanser. , Regeringens redovisning av arbetsmarknadspolitikens förväntade effekter. Den misslyckade utformningen av den första finansieringsreformen berodde med all sannolikhet på att ett huvudmotiv för denna var att genom höjda egenavgifter dra in en i förväg bestämd summa för att finansiera det första jobbskatteavdraget (ur Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport , s. 182). [Vi bedömer] sänkningarna av arbetsgivaravgifterna för ungdomar som mindre lyckade i detta avseende. Denna åtgärd är förmodligen ett ganska ineffektivt sätt att öka sysselsättningen (ur Svensk finanspolitik. Finanspolitiska rådets rapport , s. 2425). Begränsningsregeln innebär att ingen ska betala av sin inkomst i fastighets och/eller förmögenhetsskatt. I detta fall innebär det att personen i exemplet inte ska betala mer än 4800 (=120000 x 0,04) i skatt . = () x .