mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Det finns en stor potential för ökad svensk miljöteknikexport inom många tillväxtmarknader. Vi vill att staten, i samarbete med företagen inom miljötekniksektorn, ska främja svensk miljöteknikexport. På så sätt kan vi dra fördel av att går före i klimatomställningen och skapa nya jobb. Satsningarna bör göras inom bioenergi, vattenrening, uppvärmning och avfallshantering fyra områden där svenska företag redan ligger i framkant. Vi avsätter till denna särskilda exportsatsning. Släpp vindkraften loss! Vi vill genomföra ett branschprogram för vindkraftsindustrin tillsammans med forskare, näringsliv, myndigheter och fackliga företrädare. Målet är en rejäl tempohöjning för vindkraftsutbygganden. Men det förutsätter också kraftfulla politiska åtgärder för att undanröja kvarvarande hinder för vindkraftsutbyggnad. Bland annat är en enklare tillståndsprocess för vindkraft en nödvändighet. Vindkraftsetableringar ska inte prövas gentemot både och . Ett första steg att underlätta för investerare och projektörer kan vara en myndighetsgemensam webbportal. förutsätter också vindkraftsutbyggnaden en förstärkt överföringskapacitet. Fokus på effektivare användning vid sidan av tillförsel på elmarknaden ger bättre miljö, lägre elkostnader och bättre familjeekonomin. Socialdemokraterna tog i regeringsställning viktiga steg för att stimulera alla samhällssektorer att arbeta med lönsam energieffektivisering. Men detta arbete har inte fått någon fortsättning av den moderatstyrda regeringen. Tvärtom har insatserna för energieffektivisering minskat och energieffektiviseringen har saktat in. Detta är mycket olyckligt då många åtgärder för energieffektivisering förblir ogenomförda trots att de betalar sig redan på kort sikt. Till stor del beror detta på okunskap samt att energiförbrukningen för många ofta är en mindre del av de totala kostnaderna. Klimatbonus för bostäder. En stor del av energianvändningen sker i våra bostäder, och här har också den tekniska energieffektiviseringspotentialen bedömts vara mycket stor. Vi anser därför att såväl generella nationella mål som energianvändningen i bostäder till 2020 måste höjas. Utan styrmedel och en aktiv politik riskerar en mycket stor del av energieffektiviseringarna dock att inte bli av. Högre krav måste ställas på nybyggen men förbättringar måste också göras i befintliga hus. Den förra socialdemokratiska regeringen införde flera styrmedel för att påskynda den processen. Den moderatstyrda regeringen uppvisar ett stort ointresse för de här frågorna. Vi vill i stället stödja investeringar i klimatsmarta lösningar för bostäder. Därför anslår vi för att stödja investeringar i klimatsmarta lösningar för bostäder till ett nytt teknikneutralt stöd där fastighetsägare ska kunna ansöka om en klimatbonus på av investeringskostnaden. Stödet ska ges utöver redan befintliga stöd för att ytterligare förstärka incitamenten. Klimatbonusen kan uppgå till som mest per hushåll. Det innebär att över 60 000 bostäder kan få klimatbonusen . Klimatrådgivning åt hushåll och företag. Vi vill bygga ut energi- och klimatrådgivningen kraftigt. Med stöd och råd ska fler kunna minska sin energiförbrukning och få mer pengar över till annat. Oavsett var man bor ska man alltid ha tillgång till en kompetent och oberoende rådgivning. Även företag ska omfattas av denna service. Vita certifikat ska införas . Vi vill ge elkunderna återbäring på de höga energipriserna och att den som vill investera i klimatsmart uppvärmning eller i att minska sin förbrukning ska få stöd för det. Därför vill vi införa vita certifikat. Genom dessa åläggs elleverantörer att effektivisera motsvarande en viss procent av den mängd el de säljer. Företaget kan antingen genomföra åtgärderna själva eller köpa intyg, vita certifikat, av någon annan, till exempel ett bostadsbolag, som har minskat elanvändningen i motsvarande grad. De vita certifikaten ska minska onödig energianvändning och utnyttja den nya energismarta tekniken där möjligheterna finns. Det leder till ett snabbare effektiviseringsarbete. Investeringarna i effektivare och klimatvänligare elanvändning kommer att ta fart och hushållens förbrukning kommer därmed att sjunka. Fastighetsbolagen får starka incitament att minska elförbrukningen. Fasa ut kol och olja i industrin. används betydande mängder kol och olja i industriella processer och uppvärmning av industrilokaler. För att stimulera övergången till miljövänligare energikällor vill vi att staten ska inrätta ett nytt investeringsprogram hos , ett program för minskad oljeanvändning inom industrin (PFO). Programmet ska utformas enligt samma modell som det framgångsrika programmet energieffektivisering inom energiintensiv industri (PFE). Genom programmet kan rådgivning och maximalt en tredjedel av företagens investeringskostnader finansieras. kommer vi att avsätta till PFO. 12.5Investera i den hållbara bilen Transportsystemet står inför en stor klimatutmaning. Hela transportsystemet står för av de svenska växthusgasutsläppen. Möjligheterna till positiv förändring är dock stora. Vi behöver stödja ny miljövänlig teknik och bränslen, stimulera människor att lägga om sina resvanor och investera i järnväg och kollektivtrafik. Bilen är en självklar del av många människors vardag och ger stora personliga tids- och frihetsvärden. Men med de hotande klimatförändringarna måste bilismens och vägtransporternas villkor förändras. bilflotta är en av säkraste men också äldsta med stora koldioxidutsläpp som följd. Vi vill stötta och påskynda en utfasning av dessa bilar till moderna och mer energieffektiva fordon som drivs med förnybara bränslen, el eller annan teknik som inte påverkar klimatet negativt. Vi tror inte att bensinen eller bensinbilen kan ersättas av ett enda nytt alternativ. Det är därför viktigt att vi stimulerar ett antal olika tekniker och bränslen som sammantagna kan ersätta bensinen. Produktion såväl som distribution av klimatvänliga drivmedel behöver spridas över landet och tankställen ges ekonomiska möjligheter att erbjuda dem. Enhetlig och bättre styrande miljöbilsdefinition. Dagens modell, där fram till nu allt från miljöbilspremie, bränsleskattebefrielse, fri parkering i många av våra städer, undantag från trängelskatt och liknande stöd gällt lika för alla de bilar som klassats som miljöbilar, menar vi socialdemokrater är för fyrkantig. Det finns enligt vår uppfattning anledning att särskilt gynna de mest miljövänliga och energieffektiva bilarna. måste alternativa drivmedel som etanol även fortsättningsvis vara mer gynnat än fossila bränslen. Vi föreslår därför att en enhetlig nationell differentierad miljöbilsklassning med tre klasser införs och att denna används vid alla regelverk som rör miljöbilar. Klassindelningen ska vara sådan att den successivt skärps i takt med att hela bilparken förändras i miljövänlig riktning. Vi avser därför att återkomma med en enhetlig miljöbilsdefinition och till regelverket och incitamentsstrukturen kring en sådan. har äldsta bilpark. Den moderatstyrda regeringen har trots detta drivit igenom ett avskaffande av bilskrotningsfonden. Det finns någon stimulans för att göra sig av med gamla, miljöstörande fordon. Det är viktigt att de äldsta fordonen mönstras ut, varför vi vill satsa på en tillfällig bilskrotningspremie . Premien ska uppgå till per bil. Efterkonvertering av gamla bilar. Även med insatser som en miljöbonus eller skrotningspremie finns en risk att bilparken inte förnyas i den takt som krävs för att nå önskade utsläppsminskningar. De bensinbilar som säljs kommer att finnas kvar på de svenska vägarna. Därför föreslår vi ett efterkonverteringsstöd riktad mot befintlig bilpark om de kommande två åren. Fordonsindustrin spelar en avgörande roll för svenska jobb, tillväxt, forskning och utveckling. hårdnar konkurrensen och klimatutmaningen ställer allt hårdare krav på tillverkarna. I regeringsställning initierade vi socialdemokrater därför ett samfinansierat fordonsforskningsprogram med fordonsindustrin. Den moderatstyrda regeringen har inte prioriterat detta arbete och gav först besked om att programmet fortsätter . Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera samarbetet med en för svensk ekonomi mycket viktig näring. Samarbete kräver långsiktighet. Vi socialdemokrater vill använda de fortsatta fordonsforskningsprogrammen till att göra ett klimathandslag med svensk fordonsindustri för fortsatt fordonstekniskt spetskunnande inom miljö och säkerhet, för nya jobb och för ett gemensamt krafttag mot klimatförändringarna. Från fordonsindustrins sida ska det innehålla ett åtagande om att öka ansträngningarna att utveckla en långsiktigt hållbar fordonsflotta till exempel genom utveckling av framtidens hybridbilar. Eldrivna fordon utgör en mycket energieffektiv användning och beräkningar av Elforsk visar exempelvis att den svenska bilparken skulle kunna drivas med endast el (vilket är av nuvarande elförbrukning) samt förnybart bränsle. 13.1Ett gott mottagande av varje flykting Flyktingmottagandet är inte jämnt fördelat över . Storstadskommuner som och tar emot många flyktingar . Ett fåtal kommuner tar inte emot några flyktingar alls, medan många kommuner har beredskap för att ta emot fler människor än de som faktiskt kommer. Det är naturligt att människor söker sig till kommuner där de har släktingar, vänner eller andra landsmän. Dessvärre kan inte de populära kommunerna med hög andel inflyttare klara bostäder, jobb och kvalitativ utbildning för barnen. Trycket är för hårt, med arbetslöshet, trångboddhet och brister i skolgången som följd. Därför ska alla kommuner kunna ta emot flyktingar. Men det är också viktigt att vägleda dem som är nyanlända så att de lättare kan etablera sig där det finns efterfrågan på deras kompetens och lediga bostäder och där deras barn kan få en ordnad skolgång, med naturlig tillgång till svenska språket. Flyktingmottagandet i behöver stöpas om, med den självklara utgångspunkten att alla ska ges en reell chans till egen försörjning och aktivt kunna bidra i samhället. Det svenska samhället har en tendens att identifiera dem som kommer hit utifrån deras ursprung. Vi ser människor som irakier, polacker och eritreaner, inte som sjuksköterskor, bilmekaniker eller lärare. Hela det svenska samhället måste bli bättre på att se varje människa och dennas förutsättningar. Många som flytt till söker sin här eftersom de har vänner eller släktingar i eller . Deras kännedom om övriga är oftast starkt begränsad. Redan efter första genomgång, när det görs en inledande bedömning av om en person kommer att beviljas uppehållstillstånd, bör de som bedöms ha asylskäl få information om möjligheterna till arbete, utbildning och boende i . bör få i uppdrag att ansvara för den inledande informationen, där alla landets kommuner ska ha chansen att presentera vad de kan erbjuda i form av arbete, utbildning, boende och skolor till barnen. Så snart en person beviljats permanent uppehållstillstånd ska den enskildes personliga situation och familjeförhållanden samt utbildnings- och yrkeserfarenhet kartläggas och matchas mot vad har att erbjuda. Arbetsförmedlingen ska ha ett uttalat ansvar för att göra en första kartläggning och informera om var i landet varje person har störst möjlighet till arbete eller relevant utbildning. För att utveckla Sverigeinformationen avsätter vi till och till Arbetsförmedlingen. För att stödja de kommuner som har tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken vill vi som en engångsåtgärd införa en solidaritetsbonus. De kommuner som har haft den tuffaste belastningen socialt och ekonomiskt är de kommuner som tagit emot flest flyktingar i eget boende. I avvaktan på ett helt nytt system för flyktingmottagandet i vill vi socialdemokrater ge en särskild solidaritetsbonus till dessa kommuner 2009. Vi avsätter till solidaritetsbonus för alla kommuner som tagit emot flyktingar i eget boende . Vad det innebär för de tio kommuner som tagit emot flest framgår av nedanstående tabell: 14Sjukskrivna tillbaka i arbete Risken för sjukdom, arbetsskada eller arbetslöshet är omständigheter som ofta ligger utanför vår egen kontroll. Genom den generella välfärdspolitiken har vi alla rätt till trygghet oavsett vår inkomst, ålder och sociala ställning. Socialförsäkringarna innebär en rationell hantering av de risker vi alla kan möta under livet. Sedan den moderatstyrda alliansens tillträde har vi sett kraftiga försämringar i våra gemensamma försäkringssystem, i arbetslöshetsförsäkringen och i socialförsäkringarna. Inom sjukförsäkringen är det motiverat att tala om ett framhastat systemskifte: Taken i sjukersättningen och i den tillfälliga föräldrapenningen har sänkts, vilket innebär att försäkringen inte längre ger någon reell inkomsttrygghet för många vanliga löntagare som sjuksköterskor, lärare och byggnadsarbetare. Vi är övertygade om att när välfärden och tryggheten omfattar alla, då vågar människor mer byta jobb, starta företag, flytta eller börja studera. Tillväxten och den ekonomiska utvecklingen gynnas av trygga människor som vågar. Socialförsäkringar enligt inkomstbortfallsprincipen underlättar förändringar på arbetsmarknaden och i arbetslivet som är nödvändiga i en modern globaliserad ekonomi med högt förändringstryck. , forskare i sociologi vid , har i en studie (Why Work? Comparative Studies on Welfare Regimes and Individuals Work Orientations) visat att viljan och engagemanget att ta ett betalt arbete är större i länder med omfattande välfärdssystem än i länder med mindre välfärdsambitioner. Inkomstrelaterade ersättningssystem i socialförsäkringarna leder till en större vilja att arbeta. Det här är ett samband som regeringen inte förstått. Den pessimism och oro många människor känner för den ekonomiska utvecklingen förklaras sannolikt med att många tvivlar på att de kommer att få det stöd de behöver den dag de behöver det. Regeringens nedmontering av försäkringarna påverkar hela det ekonomiska klimatet. Vi vill ha en sjukförsäkring som ger inkomsttrygghet till breda grupper. Därför vill vi höja taket i sjukförsäkringen. Höjningen sker stegvis och landar på tio prisbasbelopp 2011. Den som drabbats av långvarig sjukdom eller skada är särskilt utsatt med regeringens politik. Sjukpenning betalas nu endast ut . Därefter finns möjlighet att ansöka om förlängning med ytterligare men då sänks ersättningsnivån från . Därefter kastas människor ut ur sjukförsäkringen och riskerar att hamna i socialbidragsberoende. Den här hjärtlösa hanteringen av sjuka människor mitt i välfärdssamhället kan vi socialdemokrater inte acceptera. Sjukpenningen ska ligga kvar på hela sjukperioden och det ska inte finnas någon stupstock i sjukförsäkringen. 14.1Miljardsatsning på rehabilitering till arbete Regeringen har infört den så kallade rehabiliteringskedjan. Den handlar dock inte om rehabilitering, utan om snäva tidsgränser riktade ensidigt mot den sjuke: prövas om den som är sjukskriven kan klara av andra arbetsuppgifter hos den egna arbetsgivaren. ska arbetsförmågan prövas mot hela arbetsmarknaden. Men ingen kedja är starkare än dess svagaste länk och det är uppenbart att en viktig länk i kedjan är kraftigt försvagad; arbetsgivarna har inget som helst ansvar för att medverka till rehabiliteringen. Reaktionerna mot rehabiliteringskedjan har varit många och starka. Innan förslaget genomfördes vädjade allt från läkarexpertis till patientorganisationer och fackföreningar till regeringen att besinna sig, eftersom många av förslagen ansågs ogenomtänkta, slarviga, krångliga och svårtolkade. En överväldigande remissopinion ansåg att den enskildes rättssäkerhet var i fara. Till det kommer att regeringen försatt i kaos genom att trumma igenom mängder av förändringar på olika områden som leder till en hög belastning på kassan som en stor organisationsförändring genomförs. Resultatet av denna ogenomtänkta politik möter vi : Förtvivlade människor som inte får sin ersättning , eller som inte får kontakt med kassan för att diskutera sina behov. Sin vana trogen försöker regeringen nu kasta in jästen efter degen. Förslagen om en möjlighet till upphandlad företagshälsovård med sjukvård och en successivt införd så kallad rehabiliteringsgaranti för vissa medicinska diagnoser i samband med nya sjukfall är otillräckligt för att ge stöd åt alla de personer som berörs av ändrade ersättningsregler och som riskerar utförsäkring. Den så kallade rehabiliteringskedjan kan mer korrekt beskrivas som en utsorteringskedja. Vi socialdemokrater ställer inte upp på regeringens utsorteringspolitik. Vi vill ge människor stöd för att kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden. Den finansiella samordningen, Finsam, som infördes av den socialdemokratiska regeringen , har utgjort ett mycket viktigt första steg när det gäller att hitta bättre former för samverkan mellan myndigheter och organisationer som kan underlätta insatser för personer med behov av komplext stöd, som varit borta länge från arbetsmarknaden eller som aldrig har fått fotfäste där. Vi vill tillföra för arbetslivsinriktad rehabilitering under som riktas mot personer i den stora grupp långtidssjukskrivna som riskerar utförsäkring. I gruppen ingår personer med passiv sjukskrivning. Utan aktiva insatser är det svårt för dessa personer att återgå till arbete. I denna satsning ingår också ett riktat stöd till de arbetsgivare som genom avstämningsmöten och handlingsplaner aktivt medverkar till att uppfylla sitt rehabiliteringsansvar och möjliggör återgång till arbete för dessa personer. 14.2På kort sikt pilotprojekt för att pröva en ny organisation för insatser till personer långt från arbetsmarknaden Vi behöver pröva nya lösningar för personer som på grund av långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller psykisk ohälsa står långt från arbetsmarknaden. Det är otydligt var ansvaret ligger och samordningen brister, vilket medför att människor hamnar mellan stolarna i stället för att få stöd och stimulans till aktivitet och eget ansvarstagande. En del är inskrivna på Arbetsförmedlingen som långvarigt arbetslösa. Andra har varit sjukskrivna medan några är beroende av socialbidrag. Vi vill att dessa människor ska ges möjlighet till en personlig handlingsplan och tillgång till individuellt anpassade insatser utifrån varje enskild individs behov i syfte att stärka arbetslinjen. Inom ramen för avsatta medel vill vi därför också utveckla formerna för en mer långtgående samordning i ett eller några pilotprojekt, där individen snabbt får stöd av en kvalificerad personlig coach som i dialog med den enskilde utarbetar en individanpassad insatsplan. Med samlade resurser för individen ska coachen kunna upphandla de olika insatser som krävs från olika aktörer. 14.3På ett nytt omställningsavtal avseende rehabilitering Det finns goda erfarenheter av omställningsavtal för arbetslösa och den modellen skulle med fördel även kunna användas också för dem som är sjukskrivna från sitt arbete. Att byta arbetsställe eller jobb kan för många vara en bra väg ut ur sjukskrivning och tillbaka till arbetslivet. Vi vill pröva möjligheterna till en ny ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter för att på så sätt stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen. Vi vill pröva ekonomiska incitament som kan göra det intressant för arbetsmarknadens parter att teckna sådana avtal. Arbetsmarknadens parter bör bjudas in till dialog om hur ett sådant omställningsavtal avseende hela arbetsmarknaden skulle kunna utformas. 15Stöd till psykiskt sjuka Att bli psykiskt sjuk påverkar inte bara en själv utan också familj och vänner. Det är att bli beroende, av vård och omsorg, men också av förståelse och stöd i livets olika skeden. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är så vanligt att vi alla känner någon som är eller har varit drabbad. Cirka var femte person drabbas av psykisk ohälsa, som till exempel depressioner eller ångestsymptom. Allvarlig depression drabbar av befolkningen. Ungefär 50000 personer i har schizofreni och lider av tvångssyndrom. Psykisk ohälsa är också ett växande problem bland många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Ändå är det fortfarande en dold sjukdom, något man alltför sällan talar om. Skam, skuld och rädsla präglar mångas uppfattning. Det finns stora brister när det gäller psykiskt sjukas och funktionshindrades möjlighet till vård, omsorg, boende, rehabilitering och sysselsättning. Detta är inget nytt problem och dessvärre är situationen i jämförbara länder inte mycket bättre. Vi står inför stora utmaningar för att systematiskt höja ambitionsnivån så att vården och stödet vid psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder kan jämföras med kroppslig vård och andra funktionshinder. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en stor psykiatriutredning som fick uppdraget att se över organisation och resursbehov. Utredningen presenterade sina förslag strax efter valet . Men regeringen har väntat ända till höstens budgetproposition med att anslå några pengar. Och när det väl anslås pengar så är det tillfälliga stimulanspengar inte den långsiktiga satsning som psykiatrin behöver. Vi socialdemokrater anslår till psykiatrin, och vi gör det i en mångårig och systematisk satsning för att höja ambitionsnivån och skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Det behövs gemensamma mål för flera olika samhällssektorer och en nationell plattform som slår fast vad som är psykiatrins uppdrag och hur den ska utvecklas. Vi föreslår en långsiktig nationell handlingsplan för en ambitionshöjning inom vård och stöd för människor med psykisk sjukdom och psykiska funktionshinder. Vår psykiatrisatsning innehåller bland annat följande delar: 15.1Barnens och ungdomarnas psykiska hälsa främst Barn med psykiatriska problem brukar inte vara svåra att upptäcka. Men det krävs mer resurser för att se till att de får hjälp . Genom att stärka skolhälsovården kan barnen få hjälp , och barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) kan koncentrera sig på barn med mer omfattande behov. Vi vill genomföra en särskild satsning på skolhälsovården. Åtgärdsplan för barn- och ungdomar i kris Vi vill lagstifta så att alla kommuner instiftar en åtgärdsplan för ungdomar som drabbas av psykiska problem. Ansvarsfördelningen ska vara tydlig så att det inte råder några oklarheter om till vem man ska vända sig och vem som ansvarar för vad. Om ett barn mår dåligt eller har stora problem ska man veta vem man ska ringa för att få snabb hjälp. Vi föreslår att det ska finnas samverkansmodeller i varje kommun för barn och ungdomar med problem (samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, ungdomsmottagning). Psykisk ohälsa påverkar hela familjen. Därför måste den samlade barn- och ungdomshälsan ha förutsättningar för att kunna hjälpa hela familjen. Bättre individuellt stöd för att delta i arbetslivet Varje ung människa med psykisk sjukdom eller funktionshinder ska ha rätt till individuellt anpassat stöd för att kunna bli delaktig i arbetslivet till exempel genom en coach eller handledare som ser till att de insatser som behövs i form av rehabilitering, utbildning, arbetsträning och behandling blir av och samordnas. Individuell bedömning av ungdomar på ungdomshem Rapporter visar att verksamheterna för ungdomar på ungdomshem (enligt LVU) eller paragraf 12-hem inte fungerar tillfredsställande. Därför måste tillsynen och verksamheten förbättras. Alla ungdomar ska få en individuell bedömning och om det behövs en behandlingsplan mot psykisk ohälsa och/eller missbruk. 15.2En modern psykiatrisk vård Snabbare och enklare stöd till psykiskt sjuka Många som lider av psykisk ohälsa skulle kunna få hjälp om primärvården hade kompetens och resurser att behandla mindre svåra depressioner, ångesttillstånd, ätstörningar och liknande. Vi vill systematiskt bygga upp kompetens om psykisk ohälsa i primärvården. Ta tillvara brukarnas erfarenheter Den som själv är eller har varit sjuk och föremål för psykiatrisk vård har stor kunskap att bidra med för att utveckla vården.