mot · GW02C1 · 2008-09-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:161 Företagshypotek en bättre säkerhet för lån till företag avslår proposition 2007/08:161 Företagshypotek en bättre säkerhet för lån till företag. fattade beslut om en genomgripande reform av förmånsrättslagstiftningen utifrån proposition 2002/03:49 Nya förmånsrättsregler. Genom lagstiftningen har företagshypoteket omvandlats till en företagsinteckning med allmän förmånsrätt i av värdet av all gäldenärens egendom, sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. I samband med den nya lagstiftningen avskaffades förmånsrätten för bl.a. skatter och allmänna avgifter. En enig parlamentarisk utredning landade i dessa beslut i sitt utredningsbetänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1). Anledningen till förmånsrättsreform var att undvika onödiga konkurser, och forskningen visade att i ett internationellt perspektiv hade en mycket hög konkursgrad. 1990-talets ekonomiska kris och de konkurser som följde pekade tydligt på att för många och onödiga konkurser var ett samhällsproblem, och att fler rekonstruktioner var att föredra framför konkurser. Detta för att rädda värden åt samhället, fordringsägarna, de anställda och ägarna genom att ta tag i problemen . Ett annat syfte var att bankerna som tidigare hade full förmånsrätt skulle vara med och dela på riskerna. Som det var när bankerna hade full förmånsrätt var det bara leverantörerna och småföretagarna som tog dessa risker. På detta sätt fick fler en intressegemenskap i att företag inte gick i konkurs. Reformen var även menad att ge småföretagen och leverantörerna bättre utdelning vid konkurs. När det gäller kreditgivningen såg man även att en noggrannare kreditprövning från bankernas sida skulle leda till sundare kreditgivning. Kredittagarens återbetalningsförmåga skulle i första hand vara avgörande. Färre konkurser efter reformen Det fanns somliga farhågor kring reformen. Vissa trodde att bankernas utlåning till företagen skulle minska och att det skulle kunna ha en hämmande effekt på företagandet. En annan farhåga var att de befintliga krediterna skulle sägas upp. Man befarade även att krediter skulle bli dyrare och mera kortfristiga. Resultaten av reformerna har emellertid visat sig vara positiva. Företagens överlevnadsgrad har ökat från år . Fördelat länsvis återfanns de nya företagen med högst överlevnadsgrad i , och med överlevnadsgrad. Till det har antalet konkurser minskat. har antalet företagskonkurser minskat med 7, 11, 9 respektive . Det utbredda konkursmissbruket har minskat och vi ser allt fler företag som överlever sina tre tuffaste år. Även arbetslöshet orsakad av konkurser har minskat. Antalet anställda berörda av konkurser minskade med 21, 30, 6 respektive : Det visar att de positiva effekterna inte är något konjukturfenomen. Exempelvis har andelen som berörs av konkurser i tillverkningsindustrin minskat . I minskade andelen anställda berörda av konkurs . Reformen har alltså lett till lägre arbetslöshet. Allt detta enligt Insitutet för tillväxtpolitiska studier, ITPS, studie Uppföljning av nystartade företag efter start. Det har inte heller visat sig att det är större problem för företag att få kredit även om det kan finnas regionala skillnader. Det finns därför andledning att fortsättningsvis följa utvecklingen på området. Trots oron visar det sig att kreditgivningen inte har minskat inte heller till små och medelstora företag. Detta enligt Nuteks studie Kapitalförsörjning i småföretag. Det finns heller inget som tyder på att kreditgivningen kommer att minska . Dessutom har bankernas vinster ökat enligt Finansmarknadsbarometer . Bankerna har god tillgång på kapital, och är det bankerna som ofta är initiativtagare till rekonstruktion. Genom att bankerna har fått incitament att rekonstruera företag räddas stora värden i det tysta. Som man kan se ovan kan inte statistiken säga att kreditgivningen har blivit sämre efter reformen. Statistiken visar däremot otvetydigt att konkurserna har minskat. Bankerna vinnare småföretagarna förlorare överlämnade den borgerliga regeringen till proposition 2007/08:161 Företagshypotek en bättre säkerhet för lån till företag. I propositionen föreslås en reformering av det regelverk som gör det möjligt att använda lös egendom i näringsverksamhet som säkerhet för lån. Det uttalade syftet är att utlåning ska underlättas. Förslaget innebär att förmånsrätten för det allmänna försvinner samt att bankerna får en förmånsrätt på . Företagshypoteket föreslås omfatta en näringsidkares lösa egendom i den mån egendomen hör till näringsverksamheten. Företagshypoteket ska inte omfatta kassa- eller bankmedel, finansiella instrument avsedda för allmän omsättning, egendom som kan intecknas på annat sätt (t.ex. skepp och luftfartyg) eller egendom som varken kan utmätas eller ingå i en konkurs. Företagshypoteket ska ge särskild förmånsrätt vid konkurs och utmätning. En stor del av regeringens argumentation bygger på en delrapport från ITPS, . Rapporten grundar sig på en enkätundersökning till 3 000 företagare ställd när lagen bara hade varit i kraft . ITPS drar slutsatsen att av de 3 000 företagarna hade 240 företag upplevt sig få sin kredit omprövad till följd av den förändrade förmånsrätten. Dock saknades jämförelse med normalår, vilket gör att man inte kan dra några säkra slutsatser från delrapporten. Många tunga remissinstanser, däribland och , , och Stiftelsen , menar att lagen har varit i bruk alltför för att man ska kunna göra någon klar utvärdering. Ändå går regeringen vidare. Det framstår mot bakgrund av syftena reform som om den borgerliga regeringen hellre låter ideologiska skäl driva utvecklingen snarare än att undersöka vad som vore bäst för enskilda företagare och sysselsättningen allmänt. En förmånlig förmånsrätt för bankerna föreslår regeringen ett återinförande av en förmånlig förmånsrätt för bankerna men inte för staten. Det finns betydande risker med ett förslag om att införa en ordning där bara bankerna får en förmånlig förmånsrätt, speciellt när nu går in i en lågkonjunktur. Förslaget riskerar att öka antalet konkurser, vilket också kan leda till en ökad arbetslöshet. Bankernas gräddfil införs på leverantörernas, statens och småföretagarnas bekostnad. Faktum är att kreditgivarna får ännu mera gynnsamma villkor än de hade års reform. Det bör även i sammanhanget påpekas att ITPS ser problem med regeringens återställningsreform. De menar att de föreslagna förändringarna inte skulle innebära någon återgång till den situation som rådde års reform. Vidare menar de att de eftersträvade effekter av reformen som regeringen hänvisar till kommer att utebli. Det är inte svårt att föreställa sig vilka dominoeffekter det kan få för små företag och leverantörer när bankerna ställs först i kön. Då står inför en lågkonjunktur ökar riskerna med reformerna. Vi kan åter hamna i en situation där bankernas makt över företagen ökar. Då bankerna riskerar att hänfalla åt en osund kreditgivning som de åtnjuter utökad förmånsrätt vid konkurs ökar risken för konkursmissbruk. Livsdrömmar riskerar att slås i spillror som bankerna gör stora vinster. Det är dags att investera i småföretagens trygghet, och därför bör ge till känna att den förkastar ändringarna som föreslås i proposition 2007/08:161.