ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub278 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för utbildning inom energiområdet. När förändringar sker i samhället och på arbetsmarknaden handlar det oftast om gradvis förvandling. Att uppmärksamma pågående skeenden och planera för deras konsekvenser är likväl en huvudutmaning för politiken och statsmakterna. Inte minst gäller det utmaningarna och de nationella strategierna för utbildningsväsendet. IT-samhället och dess konsekvenser för hela utbildningssystemet är ett tydligt exempel. Många menar att vi trots alla förändringar fortfarande inte har anpassat vare sig de rena IT-utbildningarna eller hittat rätt sätt att implementera IT i den regelrätta undervisningen. I ett läge där både samhällsdebatten och många rent företagsekonomiska utmaningar handlar om miljötänkande riskerar de stora satsningarna på ren energi att bli ytterligare ett sådant exempel. har vi kunnat läsa om hur de stora kraftbolagen storsatsar för att investera i ny elproduktion och nät i . Bara räknar vissa bedömare med att investeringar för kommer att göras. Enligt de kartläggningar som gjorts av de framtida investeringsplanerna handlar det om tio gånger så mycket, runt , under det kommande decenniet. Sammantaget är det en investeringsnivå vi inte sett någon motsvarighet till sedan den senaste kärnkraftsreaktorn togs i bruk för . Satsningarna spänner från kommunala energibolag till massaindustrin och svaren stavas allt från biobränsleeldade kraftvärmeverk till vindkraftsinvesteringar. Att investeringarna är så stora har naturligtvis flera orsaker. De höga elpriserna spelar in, liksom elcertifikatssystemet och den allmänna efterfrågan på förnyelsebar energi. Att de sker är naturligtvis positivt för miljön, som de kommer att generera många nya arbetstillfällen. Investeringarna vittnar på samma gång om hur snabbt hela energisektorn kan komma att förändras när forskningen framskrider, nya energikällor tillkommer och gamla förfinas. Det i sin tur reser flera frågor om vilka utbildningar som kommer att behövas. Om alla de satsningar som sker på ren energi ska slå väl ut och alla nya arbetstillfällen realiseras handlar det förmodligen om anställda med en helt annan kompetens och utbildning än vad som är fallet . De förändrade kraven gäller inte enbart de nya energikällorna. Kärnkraften är också ett exempel där vi vet att framstående forskning och välutbildade civilingenjörer är nödvändigt både för att hantera dagens teknik, men kanske framförallt för att utveckla den gamla. Åldersstrukturen bland kärnkraftstekniker vittnar om framtida utmaningar i ett läge där kärnkraft kommer att vara en naturlig del av den svenska energiproduktionen . Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen se över behovet av en nationell strategi för utbildning och forskning inom energiområdet. Om alla de investeringar som görs skall falla väl ut och ska behålla sin tätposition, måste förmodligen både den allmänna kompetensen och spetskompetensen på energiområdet öka.
mot · GW02Ub279 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om valfrihet inom vuxenutbildningen. Vuxna som vill studera inom sfi eller på komvux bör får välja var och hur det ska ske. äger kommunen den frågan helt och hållet. Rätten att välja komvux i grannkommunen eller hos en privat anordnare, på samma sätt som inom och i gymnasiet, finns inte. Det är ologiskt och oförsvarbart att vuxna inte har samma valfrihet som yngre, att rätten att välja tar slut när man blir myndig. Just inom vuxenutbildningen så finns fler dimensioner av valfrihet, utöver möjligheten att välja mellan olika anordnare, vilket gör den extra värdefull. Här finns möjlighet att börja läsa , kursstarterna är inte bundna till läsåret. Man kan välja tempo i studierna, några behöver och andra kan snabbt klara av studierna. Och det tredje handlar om formerna för utbildningen. Ökad valfrihet ger utrymme för distansstudier eller kombinationer av distans- och skolförlagd undervisning vid sidan av den helt skolförlagda. Med lagstadgad rätt att välja var och hur man vill läsa, på likartat sätt som finns på och gymnasiet, ökar individens möjligheter att få en utbildning som är anpassad för just honom eller henne. Utöver dessa klara valfrihetsargument finns det också kvalitativa skäl att införa valfrihet i vuxenutbildningen. Det blir en tydligare efterfrågestyrning där de studerande kan välja till bra anordnare och från dem som uppfattas som sämre. Dessutom finns en del nackdelar med de entreprenader som många kommuner arbetar med , nämligen att priset och inte kvaliteten avgör och att avtalen ofta löper . Det skapar inte stabila villkor och långsiktighet i verksamheten. Därför är det önskvärt att övergå från entreprenadmodellen till en valfrihetsmodell också i vuxenutbildningen. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag om valfrihet för vuxna som studerar inom vuxenutbildning och svenska för invandrare.
mot · GW02Ub280 · 2008-10-01 00:00:00 — Kompetenta tolkar i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att kunna rekrytera kompetenta tolkar i hela landet. Bristen på auktoriserade tolkar är stor i landet. I synnerhet gäller detta utanför storstäderna. I kommuner med stort flyktingmottagande har tidigare många upprättat kommunala tolkförmedlingar och anlitat tolkar, auktoriserade då så finns, för att kunna täcka de lokala/regionala behoven. Även mindre privata lokala tolkförmedlingar finns på många ställen. Några kommunala och mindre privata tolkförmedlingar finns fortfarande kvar men får det allt svårare att erbjuda en fullgod service i takt med att myndigheter i allt större utsträckning gör stora upphandlingar där de kommunala förmedlingarna inte får delta och de mindre privata inte har en chans. Vi vet att och alla andra myndigheter tvingas använda sig av icke auktoriserade tolkar och att vissa auktoriserade tolkar t.o.m. bojkottar de stora bolagen som de anser är oseriösa. Det är inte heller så att de stora bolagen alltid kan tillhandahålla auktoriserade tolkar. Bristen är alltför stor. Resultatet är att såväl kvalitet som service och lokalkännedom går förlorad. Tolkar reser kors och tvärs över landet och kostnaderna för myndigheterna torde i slutänden inte bli lägre då reseersättningar, övernattningar och eventuella traktamenten ska betalas. Att rekrytera bra tolkar är inte en lätt uppgift i de språk där kundunderlaget inte är tillräckligt för att tolken ska klara av att kunna försörja sig. Tolkarna är sällan anställda utan uppdragstagare med en förhållandevis låg ersättning, vilket innebär att deras ekonomiska situation varierar från månad till månad. De har ingen lön under den eventuella semestern (om de har råd med en sådan) och vanligtvis inga andra arbetsrättsliga förmåner. Yrket är med andra ord inte särskilt attraktivt och många prövar på men väljer snart att gå vidare i livet inom andra mer välbetalda arbeten. Kostnaden för det mycket omfattande auktorisationsprovet är en anledning till att många väljer att inte auktorisera sig. Den ligger på per gång vare sig man klarar provet eller ej. En stor andel klarar inte provet förrän efter flera tillfällen eller ger upp. Den som klarat ett av delproven men inte det andra måste göra om båda två. Ungefär likadant ser det ut för översättarna. För att säkerställa en rättssäker asylprocess är det av yttersta vikt att vi kan erbjuda kompetenta tolkar i hela landet. Regeringen bör därför ta initiativ att förbättra möjligheterna att både utbilda sig till tolk och att kunna försörja sig på yrket i syfte att minska den stora omsättningen på kompetenta tolkar. Avgiften för auktorisationsprovet bör ses över.
mot · GW02Ub286 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmäntjänstgöring för sjuksköterskor. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktningen utökats påtagligt. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning är stort. Men eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en allt för kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå. Många nyutexaminerade sjuksköterskor upplever ett glapp mellan sin teoretiska utbildning och den verklighet som möter dem i yrkeslivet. De känner sig osäkra och behöver en omfattande introduktion innan de kan arbeta självständigt. infördes den obligatoriska praktiktjänstgöring efter läkarexamen som kallas allmäntjänstgöring (AT). AT syftar till att komplettera den praktiska tjänstgöringen i den kliniska grundutbildningen och ge läkarna de ytterligare erfarenheter som är nödvändiga. Klinisk tjänstgöring har visat sig fungera väl för läkare. Motsvarande bör därför införas för sjuksköterskor. Fördelarna med AT för sjuksköterskor är bland annat att patienterna får en bättre omsorg med tryggare sköterskor, att sjuksköterskeyrkets status höjs och rekryteringsmöjligheterna förbättras. Praktik inom fler områden underlättar valet för sjusköterskor som vill specialisera sig, och med en bred kunskap om vården underlättas också samverkan mellan olika vårdgivare. Vi står inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn där många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket. Det innebär att det ställs allt större krav på den som är ny sjuksköterska. Mot den bakgrunden är det mer angeläget än tidigare att införa en allmän tjänstgöring också för sjuksköterskor.
mot · GW02Ub287 · 2008-10-02 00:00:00 — Lokal frihet för gymnasieskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av lokal frihet för gymnasieskolorna. Gymnasiet står inför stora och välbehövliga förändringar. Regeringens utredare har föreslagit en ny struktur där yrkeskunskaper uppvärderas och de teoretiska inslagen som är gemensamma för samtliga elever ska minska. Förkunskapskraven höjs och anpassas till respektive program och en ny examensordning införs. Dessa förändringar har klara förutsättningar att leda till bättre kunskaper bland eleverna och färre avhopp. Utredaren föreslår också att möjligheten att inrätta specialutformade program och lokala kurser tas bort. Det innebär både ett ingrepp i det kommunala självstyret och att möjligheten för skolan att anpassa utbildningen efter de lokala behov som finns försvinner. Dessutom skulle det hämma utvecklingskraften i skolan. Skolan måste ha möjlighet att pröva nytt och skapa nya spännande program som svarar mot lokala behov. I finns t ex profiler mot idrott och ledarskap och internationalisering på det samhällsvetenskapliga programmet. De skulle försvinna med utredarens förslag. Det förekommer förvisso att den lokala friheten missbrukats på en del håll och att kraven sänks, men att totalförbjuda lokala anpassningar är inte rätt lösning. Det är för långtgående. Däremot bör kontrollen över kvaliteten i utbildningarna öka. Min uppfattning är att skolorna även måste ha möjlighet att anpassa sina utbildningar efter de behov som finns och att skolorna ska ha möjlighet att specialutforma program även .
mot · GW02Ub290 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra reglerna för uppdragsutbildning i högskoleförordningen. Universitet och högskolor har möjlighet att sälja olika uppdragsutbildningar till företag och organisationer. Uppdragsutbildning är en del i högskolornas uppdrag från regeringen och är också en stor del av den samverkan som ska råda mellan högskolor, företag och offentlig verksamhet. I 2 § förordningen (1997:845) om uppdragsutbildning vid och högskolor definieras uppdragsutbildning så här: Med uppdragsutbildning avses utbildning som anordnas mot avgift från annan än enskild för personer som uppdragsgivaren utser. I 1 § andra stycket i föreskrifter om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor står följande: Skriftliga avtal skall tecknas mellan högskolan och uppdragsgivaren för all uppdragsutbildning. Det är finansieringen av utbildningen och sättet att utse deltagare på utbildningen som skiljer sig från den ordinarie utbildning som högskolor och universitet genomför. Kostnaderna för uppdragsutbildning ska helt täckas av uppdragsgivaren och ska inte belasta den övriga utbildningen. Utbildning betyder utveckling och möjligheter för företag att växa både kompetensmässigt och omsättningsmässigt. Genom att företag kan köpa utbildning som är direkt anpassad till deras verksamhet och förutsättningar ökar också tillväxtmöjligheterna, som kan bidra till att fler arbeten skapas. Det är viktigt att riksdag och regering klargör vilka regler som gäller och gör dem tydliga. Framför allt är det viktigt att inte diskriminera företagen beroende på vilken företagsform de har valt att starta upp och bedriva sin verksamhet i. ser reglerna för högskolornas uppdragsutbildning otydliga ut. Personer som har enskild firma utestängs från möjligheten att delta på en köpt utbildning där deras anställda deltar. Det är rimligt att anta att även de som äger och driver företag har behov av vidareutbildning, nya kunskaper och att hålla sig ajour med forskningens utveckling. och högskolor har nytta av att skapa kontakter med näringsidkare, och detta är ett sätt att få den kontakt och relation som de kan bygga vidare på. Utvecklingen av små och medelstora företag handlar om kunskap. Ägarna behöver också få möjlighet att tillskansa sig kunskap och inte enbart deras anställda. Dessutom visar tidigare erfarenheter från universitet och högskolor att chefer och verksamhetsledare enklare kan ta till sig nyheter och förändringar om de själva har haft tillgång till samma utbildning som sina anställda.
mot · GW02Ub291 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella prov bör rättas av en oberoende instans. Svenska skolor eftersträvar att ge elever en god grund att stå på samt ge dem de verktyg som krävs för att klara den akademiska världen. Både skolor och elever sätts på prov när det kommer till de nationella proven. Det nationella provsystemet omfattar dels nationella prov i engelska, matematik, svenska och svenska som andra språk, dels provmaterial i provbank. Syftet med de nationella proven är att bland annat att analysera om huruvida de uppsatta kunskapsmålen uppnås av skolor på skolnivå, huvudmannanivå och på nationell nivå. När det kommer till rättningen av dessa prov utförs den av de ansvariga ämneslärarna på respektive skola. Detta kan anses vara det logiska att göra men kan man fråga sig hur pass lämpligt det är att en lärare rättar ett prov vars syfte är att bland annat testa lärarens kompetens att undervisa. Elevernas kunskap härrör inte endast från skolböcker och allmän bildning utan även i stor grad av lärarens förmåga att lära ut sitt ämne. Det mest lämpliga vore istället att skicka in de nationella proven till en oberoende instans, förslagsvis , såsom fallet är i många andra länder. Det är inte heller tillräckligt att använda system med stickprov, utan för att även säkra kvaliteten bör samtliga nationella prov rättas av en oberoende instans.
mot · GW02Ub296 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studenternas ekonomiska villkor. Studier och utbildning är ett effektivt medel för att utjämna klasskillnaderna i samhället. Att få förmånen att studera var tidigare ett privilegium som bara avsåg de bäst bemedlade. Det är glädjande att utbyggnaden av högskolor öppnat nya möjligheter för nya grupper i samhället att få studera på akademisk nivå. är dock ekonomin ett problem för många studenter. har regering och riksdag steg för steg förbättrat de ekonomiska villkoren för studenterna. Trots dessa insatser har dagens studenter vid universitet och högskolor ofta svårt att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till hyra, mat och resor liksom till studielitteratur och övriga nödvändiga utgifter. Det är viktigt att studenterna kan ägna sig åt studierna och inte åt att oroa sig för att de inte har pengar i . Det är inte bara ungdomar som studerar utan även äldre personer, och många har ansvar för barn. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskat är det fortfarande mer vanligt att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Därför är det angeläget att vi fortsätter att sträva efter att studenternas ekonomiska villkor förbättras så att förutsättningar för akademiska studier inte minskar.
mot · GW02Ub297 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förstärkt elevhälsovård. Skolsköterska, skolläkare, skolpsykolog och skolkurator utgör den första linjens sjukvård för barn och unga. De har möjlighet att, om de får kontakt i ett tidigt skede, identifiera och åtgärda elevernas problem innan de hinner växa i omfattning. som allt fler unga uppger att de är psykiskt pressade är köerna till barn- och ungdomspsykiatrin oacceptabelt långa. Många elever bär också på tankar och problem som de inte kan tala med sina föräldrar om. En utbyggd och aktiv elevhälsovård kan spela en mycket viktig roll. Det gäller även i kontakterna med föräldrarna. Där kommunerna av besparingsskäl har dragit in dessa tjänster har lärarna fått ta ett större socialt ansvar för eleverna och möta barns och ungdomars uppdämda behov av vuxenkontakt. Det rimliga vore istället att kommunerna satsar på att förbättra tillgängligheten till i första hand skolsköterska och skolläkare. För att dessa ska kunna möta eleverna på ett tryggt och kunnigt sätt och arbeta förebyggande på ett bredare plan kan kompetensen behöva breddas. Detta bör regeringen beakta i arbetet med att utveckla skolan, inte bara i pedagogiskt avseende utan även till en trygg och personlighetsutvecklande miljö.
mot · GW02Ub298 · 2008-10-01 00:00:00 — Gratis frukt till skolbarn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gratis frukt till skolelever. Nyttig kost ger bättre prestationsförmåga i skolan. Mängden frukt och grönsaker påverkar barnens förmåga att prestera i skolan, mer grönsaker och frukt stärker läsförmågan. På arbetsplatserna runtom i landet står korgar med färsk frukt utplacerade för personalen och medarbetare. Gratis äpplen, päron och bananer, mycket gott och nyttigt. Men i skolsalarna finns inga korgar med gratis frukt. För barnens dagliga frukt får föräldrarna ansvara. Till våra växande barn, de som just nu grundlägger sin framtida ohälsa med daglig läsk och godis, åt dem har vi inte råd att ge gratis frukt. Som det ser ut är det så att varje skola bestämmer själv om man ska dela ut frukt till eleverna eller inte. Olika skolor i olika kommuner lägger olika mycket pengar på frukt för eleverna, beroende på om skolorna har gott om pengar. Däremot har man på många skolor gratis frukt till personalen. Att bjuda eleverna i på en frukt kan vara en viktig komponent i folkhälsoarbetet.
mot · GW02Ub301 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ung Företagsamhet. Deltagande i Ung Företagsamhet är en god rekryteringsgrund för framtida företagare och entreprenörer. De elever som får möjlighet att delta som ung företagare får prova på att vara sina egna och också att följa ett företag under hela dess livscykel, med uppstart, drift och avveckling. De som gjort detta under sin gymnasietid kommer i mycket högre grad än andra gymnasister att starta egna företag under sitt yrkesliv. Ung Företagsamhet har också andra positiva effekter som har bäring på att ta eget ansvar för sina liv och att vara företagsamma individer. Jag menar att allt detta positiva talar för att Ung Företagsamhet bör komma fler till del i gymnasiet. Hur det skulle kunna genomföras bör utredas för att bli en del av den framtida gymnasiereformen.
mot · GW02Ub302 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en fortsatt utveckling av Tekniska högskolan i . För att bygga starkare behövs en satsning på forskning och utveckling och inte minst en förstärkning av små och medelstora företags utvecklingsmöjligheter och konkurrenskraft. För att små och medelstora företag ska kunna tillvarata de möjligheter som den tekniska utvecklingen och globaliseringen erbjuder krävs att de kan öka sin kompetens. Det är viktigt att företagen ges möjligheter att samverka med den forskning och den högre utbildning som erbjuds av universitet och högskolor. med och Tekniska högskolan i (JTH) har under byggt upp och utvecklat en förtroendefull samverkan med entreprenörer och företagare i regionen. För studenterna har denna nära relation till näringslivet i regionen inneburit att de under sin utbildning knyts till något av de 800 fadderföretagen som på så sätt möjliggör en nära kontakt med arbetslivet. Många undersökningar visar också att studenterna vid får bra jobb snabbare och lättare än de flesta andra. Utöver detta uppmuntras studenterna till eget företagande, exempelvis genom Science Park, och startas omkring 60företag av studenter och forskare vid högskolan. Satsningen på Tekniska högskolan har varit framgångsrik och det har varit möjligt tack vare ett stort engagemang från såväl offentlig sektor, kommuner och landsting som länets näringsliv. Tillsammans med satsas totalt för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning. Högskolan med stöd av de externa aktörerna stod för nästan hela kostnaden och risken när Tekniska högskolan i etablerades. Den regionala forskningssatsningen upphör . Om en fortsättning på den framgångsrika och viktiga utvecklingen, inte minst för företagen i regionen och nationellt, ska vara möjlig krävs ekonomiskt stöd på nationell nivå. Regeringen måste därför se över de framtida behoven vid . i (s)
mot · GW02Ub303 · 2008-10-02 00:00:00 — Muntlig framställning i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka inslagen av retorik och muntlig framställning i förskolan, och på gymnasiet. Med undantag för 1700- och 1800-talen har retorik alltsedan antiken spelat en betydande roll vid utbildningar i västvärlden, med den anglosaxiska talartraditionen som alltjämt frodas i högsta grad. Efter fick retoriken en ny renässans, mycket beroende på det stora genomslag som krigspropagandan haft. Dock gjorde retoriken få avtryck i den svenska skolan. Förmågan att uttrycka sig är en livslång kvalitet och en viktig kompetens i arbetslivet. Att tillägna sig förutsättningar att kommunicera är en social kompetens som är att likna vid en verbal försäkring för framtiden. Det må gälla vid situationer i yrkeslivet såväl som i sociala situationer. Grunden för att känna trygghet i att tala inför andra kan inte erövras för . Att tidigt i livet lära sig att uttrycka sig leder till en ökad självkänsla som bidrar till barnens personliga utveckling. Dessutom bidrar det till att barnen i ett tidigt skede lär sig att lyssna till och respektera andra individers ståndpunkter. Därför är det av största vikt att barn och ungdomar tidigt lär sig behärska och bli bekväma med situationen att uttrycka sig inför publik. Muntlig framställning bör därför vara ett viktigt moment och inarbetas i pedagogiken redan från förskolan och därefter konsekvent löpa som ett blått band genom hela skolgången via och vidare till gymnasiet.