ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub494 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra möjligheten för lokala skolhuvudmän att inrätta lokala skolstyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolor. beslutade att starta en försöksverksamhet med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor. Beslutet gav kommuner rätt att överlämna vissa ansvars- och beslutsfunktioner till en lokal styrelse, vilken då ersatte skolkonferensen. Beslut om att inrätta en lokal styrelse togs av kommunfullmäktige. Därefter fick skolledare och utbildningsnämnden överlåta befogenheter till den lokala styrelsen. Det innebar att en lokal styrelse enbart fick besluta i de frågor som delegerats till den. I första hand var det frågor om driften av skolan, men även andra frågor som tidigare legat på rektorn, utbildningsnämnden eller skolkonferensen. Lokala styrelser kunde besluta om allt från skolans ordningsregler till ombyggnationer och investeringar. De lokala styrelserna skulle i formellt hänseende utgöra sådana självförvaltningsorgan som regleras i kommunallagen. En lokal styrelse var alltså lika ansvarig för sina beslut som en skolkonferens och var en del i den kommunala förvaltningen. Både de organisationer som företräder elever (främst och Elevråds ), lärarorganisationerna (och ) samt Skolledarna var positiva till lokala styrelser med elevmajoritet. De lokala styrelserna var ofta en viktig injektion i arbetet med att involvera eleverna djupare i skolarbetet och öka demokratiseringen av skolan. Trots detta avskaffade alliansregeringen möjligheten till lokala styrelser på gymnasieskolan. Försöket var mycket positivt och därför bör möjligheten att införa lokala styrelser med elevmajoritet vid gymnasieskolorna i återinföras, men som en permanent möjlighet.
mot · GW02Ub495 · 2008-10-06 00:00:00 — Årliga sammanställningar av pedagogisk forskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den utbildningsvetenskapliga kommittén under får i uppdrag att sammanställa en kunskapsöversikt över den pedagogiska forskningen nationellt och internationellt. Svensk skola står inför stora utmaningar. Det rör frågor om bland annat sjunkande resultat i internationella jämförelser, stora avhopp från gymnasieutbildningen och ordningsproblem i klassrummen. Skolan debatteras häftigare i . I detta skede är det viktigt att ställa svensk skolpolitik på en vetenskaplig grund. I och internationellt finns många viktiga pedagogiska forskningsprojekt vars resultat med all säkerhet skulle kunna bidra att på ett konstruktivt sätt utveckla den svenska skolan. Tyvärr finns det inga kontinuerliga sammanställningar och översikter av vilken forskning och vilka resultat som finns och, framför allt, vilken forskning och vilka resultat som har ett brett stöd inom forskarvärlden. I stället blir det lätt så att politiker själva letar reda på olika forskningsresultat som stämmer överens med den syn på skolan som de själva förespråkar. Därmed blir skolforskningen ett grovt tillhygge i debatten i stället för att vara en kunskapskälla. Så ska det inte vara. Pedagogisk forskning ska som all annan forskning vara till för att erövra ny kunskap och föra utvecklingen framåt. Men för detta behövs objektiva översikter där det redovisas vilka nya forskningsresultat som har kommit fram såväl nationellt som internationellt samt där det redovisas vilka resultat som åtnjuter ett brett stöd inom forskarvärlden. En sådan sammanställning skulle kunna få en stor betydelse och lyfta upp nivån i den utbildningspolitiska debatten i . En naturlig mottagare för detta uppdrag vore den utbildningsvetenskapliga kommittén som finns under och som fördelar medel till pedagogisk forskning.
mot · GW02Ub496 · 2008-10-06 00:00:00 — Ett transition year för den svenska skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett övergångsår i den svenska skolan. På existerar inom skolsystemet något som på engelska kallas transition year. Det är ett slags övergångsår som eleverna kan ta när de är i tonåren, mellan två av deras skolstadier. Målsättningen med detta övergångsår är att främja den personliga, sociala, utbildningsmässiga och yrkesmässiga utvecklingen samt att förbereda ungdomarna för deras roll som självständiga, deltagande och ansvarstagande individer i samhället. Detta startade på som ett projekt 1974, men infördes allmänt 1994. Övergångsåret innebär en paus i studierna när man är i tonåren och kan känna sig skoltrött. av skolor har infört transition year. Skolorna syr ihop ett intressant program för året med praktik, arbete och studier (ej prov och betygssättning). Många elever tar ett sådant övergångsår. Under detta år mognar och utvecklas eleverna, och de har lättare för att studera vidare. Ett övergångsår som det är beskrivit i denna motion kunde även vara intressant i , och bör därför ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att införa en försöksverksamhet i den anda som här beskrivits. En alltför stor andel av våra ungdomar hoppar av gymnasiet som det nu är. De är skoltrötta, hänger inte med eller känner sig allmänt vilsna och olyckliga. Ett sådant övergångsår mellan grundskola och gymnasieskola som infört skulle ge våra ungdomar andrum, arbetslivserfarenhet och tid att mogna. Detta är på något för alla ungdomar, inte bara den elevkategori som hos oss hamnar på individuella programmet. På så vis främjar det också jämställdheten.
mot · GW02Ub497 · 2008-10-03 00:00:00 — Vikten av estetisk verksamhet som gemensamt ämne i gymnasieskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av de estetiska ämnena i gymnasieskolan. Utredaren har lagt fram sitt förslag till ny struktur för gymnasieskolan. En av hennes utgångspunkter var att en gymnasieskola ska stödja elevernas väg in i vuxenlivet, inte bara fylla landets behov av kompetensförsörjning. I förslaget finns det dock en del som riskerar att försvåra många av elevernas utveckling utöver det rent yrkesmässiga. Ett sådant exempel är förslaget att inte låta estetisk verksamhet vara ett gemensamt ämne. Många lärare vittnar om att de estetiska ämnena betyder oerhört mycket för elevers utveckling och mognad. En del elever, som till en början kan vara skeptiska, finner nya personliga uttryckssätt genom bild och musik. Förståelsen för vårt samhälle och vår kultur ökar också om alla elever tar del av och själva utövar estetisk verksamhet. Att alla skolor, enligt Ferms förslag, måste erbjuda möjligheten att välja till ett estetiskt ämne är inte ett fullgott alternativ till att göra estetisk verksamhet till ett gemensamt ämne. Allt som tenderar att dela upp människor i duktigt yrkesfolk som inte har något att tillföra utöver sin arbetskraft och hela människor som vid sidan av sin yrkeskarriär har en rik fritid och deltar aktivt i kulturliv och samhällsbygge är cyniskt. Att lyfta undan de estetiska ämnena i gymnasiet riskerar att bidra till en sådan uppdelning. Estetisk verksamhet förtjänar av många olika skäl att vara ett gemensamt ämne i gymnasieskolan. i (s)
mot · GW02Ub498 · 2008-10-02 00:00:00 — Friskolornas roll i skolsystemet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friskolornas roll i skolsystemet. Allt fler friskolor startas på olika håll i vårt land, ibland med ett väldigt klent elevunderlag. Många av dessa friskolor startas med målet att bedriva undervisning och verksamheten enligt värdering om en specifik religion alternativt också ideologi. I så har det också handlat om att kommunen valt att lägga ner en skola på landsbygden för att spara pengar och att föräldrarna då väljer att öppna en friskola för att eleverna inte ska få längre skolväg. Båda anledningarna kan innebära problem både för eleverna och för kommunerna. Det kan i en del fall innebära att några barn isoleras i sin skolgång från resten av barnen i kommunen, vars föräldrar valt att placera barnet i den kommunala skolan. Därmed riskerar man att få ökade klyftor i det framtida samhället. En aspekt på friskolefrågan från är att trots att många kommuner brottas med ekonomin i de befintliga kommunala skolorna måste man ta pengar ur den redan hårt ansträngda budgeten och lägga på nya skolor. Medan de kommunala skolorna måste kunna erbjuda alla elever plats i kan de nya fristående skolorna indirekt välja sina elever exempelvis utifrån religiös tillhörighet alternativt så kan friskolan exkludera elever med särskilda behov. Eleverna kan också byta skola från den ena dagen till den andra. Det i sin tur betyder att eleven i värsta fall tar upp två utbildningsplatser, eftersom personal och utbildningsförvaltningar har svårt att snabbt kunna omdisponera personal och resurser med kort varsel. Eleverna måste även i andra fall kunna få plats i den kommunala skolan med kort varsel, om exempelvis friskolan läggs ner, eller av andra skäl. Det innebär i praktiken att kommunen måste vara beredd att tillhandahålla utbildningsplats i den kommunala skolan även för de elever som går i friskolan. Det kostar naturligtvis mycket pengar och drabbar i slutändan alla de barn som går i den kommunala skolan. För att skolsystemet ska fungera väl bör friskolorna vara ett komplement till den kommunala skolan. Friskolesystemet bör därför omarbetas så att kommunerna får ökat inflytande över etablering av friskolor som innebär orimligt ökade kostnader för kommunen. så bör regelverket runt friskolorna skärpas så att man inte kan neka elever med särskilda behov tillträde till skolan. Tillgängligheten för elever med särskilda behov att välja skola skall ske på lika villkor som de övriga eleverna och deras möjlighet att välja skola.
mot · GW02Ub499 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterlevnaden av skollagen när det gäller avgifter i . Har du oturen att som barn ha en förälder, eller båda, som är sjukskriven eller arbetslös så blir du straffad i dagens . var andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard , enligt en undersökning som Majblomman har gjort. Och andelen bara ökar. Det innebär att barn hamnar utanför den sociala gemenskapen. Situationen för barn och ungdomar från fattiga hem håller radikalt på att försämras ute i kommunerna. Många skolor har en policy att ta en form av avgifter för utflykter och skolresor. Har du det redan tungt hemma ekonomiskt så kan det vara en omöjlighet att betala den här avgiften. Och du har kanske inte heller orken och viljan att protestera. Kostnaden för att ha barn i skolan håller radikalt på att öka för de ekonomiskt utsatta familjerna i . Dessa barn och ungdomar har redan på grund av den snäva ekonomin i familjen en svårare sits än många andra. Att genom avgifter för skolresor och utflykter utsätta dem för än mer press försämrar barnens framtidsmöjligheter och skapar djupa klyftor i vårt samhälle. Barn och ungdomar måste komma i fokus och deras perspektiv noga beaktas i kommunerna. Trots att avgifter i inte är tillåtna enligt skollagen förekommer det att man tar ut avgifter och så ska det inte vara. Alla barn ska få vara delaktiga i skolan och dess aktiviteter, därför så ska skollagen efterlevas när det gäller otillåtna avgifter i form av betalning för utflykter och skolresor. Skolan ska vara en plats där alla kan känna sig delaktiga och inte vara en ekonomisk börda för redan tungt belastade familjer. Genom otillåtna avgifter i skapas en över- och underklass bland dagens unga. Det kan vi aldrig acceptera. i (s)
mot · GW02Ub500 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge elever kunskap om matens betydelse. I dagens samhälle, där så mycket ska gå så fort, har även maten blivit en del av den allt snabbare vardagen. Halvfabrikat, hamburgare eller pizza är vardagsmat för många barn och ungdomar. Vi vet dock, på goda grunder, att snabbmat oftast inte ger tillräckligt med näring. Det ger mättnad för stunden och troligen risk för övervikt. Det finns många barn som inte äter frukost innan de går till skolan. Flera skolor i vårt land har uppmärksammat detta och serverar frukost till barnen när de kommer till skolan. Detta är viktigt och bra, men det visar också att matens betydelse minskat i vårt samhälle. Det är angeläget att skolan ger eleverna god insikt i matens betydelse, både ur näringssynpunkt och som en del i en social samvaro. Därför måste skolan på ett aktivt sätt lära ut hur man lagar husmanskost och även näringslära. i (s)
mot · GW02Ub501 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avgifter på skolmat i gymnasieskolan. Många kommuner verkar tycka att det är en bra strategi att dryga ut kommunbudgeten med att låta eleverna betala för sin egen mat. Att man tar betalt, hänvisas ofta till att avgiften skulle vara rimlig, att den inte skulle påverka ungdomars matvanor eller familjers ekonomi samt att kommunen behöver just denna avgift. Sanningen är den att för kommunerna innebär avgiften mycket lite. För eleverna och deras familjer kan det vara en kostnad som tär. För en del är det ett val man måste göra mellan att betala skollunch eller exempelvis kunna åka på skolresor. Därmed tas en del av tryggheten för barnen och ungdomarna bort när de inte är säkra på att kunna äta en riktig måltid . Man kan också notera att de kommuner som tar betalt för skollunchen oftare än andra saknar mål och riktlinjer för skolmåltider. Med tanke på kommunernas ansvar för förbättrad folkhälsa är avgifter för skolmåltider anmärkningsvärt och direkt motsägande. Skolmaten är något som måste vara gratis för alla ungdomar som går på gymnasieskolan. Trots att det inte har funnits en lag har det varit en självklarhet att skollunchen är avgiftsfri. när alltfler kommuner börjar avgiftsbelägga måltiderna, visar detta på att åtgärder behövs inom området. En lag finns redan inom och vi vill att den även ska omfatta gymnasiet. Nödvändiga åtgärder för att garantera eleverna fria måltider och bra mat måste självklart gälla såväl kommunala skolor som privata alternativ. Det är viktigt att skollunchen är avgiftsfri så att den är tillgänglig för alla. Näringsriktig skollunch får inte vara en klassfråga.
mot · GW02Ub502 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betygssättning av barn. Barn är själständiga individer och utvecklas var och en i sin egen takt. Att betygssätta barn i tidig ålder leder till sämre självförtroende hos en del av barnen samt att det byggs upp en stress att vara bäst i alltför tidig ålder. Därför accepterar vi betygssättning från årskurs 6, men inte tidigare. En del av barnen mognar tidigt, och andra behöver . Risken med betygssystemet är att barnen lägger fokus på betygen och det som de måste lära sig för att få bra betyg. Detta blir alldeles för mycket prestationskrävande så att man löper stor risk för att nyfikenheten för inlärning hos barnen försvinner och fokus hamnar på att tillfredsställa betygssystemet. Därför är vi emot betygsliknande omdömen som i praktiken innebär att 7-åringar kan få betyg. Det är viktigt att skolan blir en plats som lockar fram barnens nyfikenhet för inlärning istället för att trötta ut dem redan i tidig ålder på grund av den stress som betygssättningen orsakar. Utvecklingssamtal med föräldrar och barn ger bättre förutsättningar att lyckas än bara betyg före högstadiet. Utvecklingssamtalen fokuserar på det som barnet har lyckats med och tar upp vilka utvecklingsområden som återstår för att barnet ska lyckas med att uppnå en god kunskapsnivå. Barnen är själva delaktiga i utvecklingssamtalen och kan ha en bra dialog med lärare och föräldrar om skolsituationen. Därför är en vidareutveckling av utvecklingssamtalen tillsammans med betygssättning, för att säkerställa barnens kunskapsnivå, den väg som är bäst för barnen.
mot · GW02Ub503 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av trafikundervisning i skolan. Trafikkunskaper blir allt viktigare i vårt samhälle. Det blir fler och fler bilar och även andra fordon i våra bostadsområden. Det skapar en otrygghet för de barn som använder allmänna vägar och gator för att ta sig till skolan och till fritidsaktiviteter. Det är angeläget att barn i får goda kunskaper i hur man agerar i trafiken. Många barn får bilskjuts av föräldrar till skolan och kommer därmed inte i kontakt med trafiken. Därmed får de en tryggare väg till skolan men de lär sig inte mycket om hur man agerar i trafiken. Det är inte heller bra för vår miljö att använda bilar för att skjutsa barn till skolan. Många skolor har reagerat på det stora antalet bilar som finns utanför när det är skolstart. Det händer också olyckor i samband med att stressade föräldrar snabbt släpper av sina barn vid skolan. Trafikundervisning behövs, speciellt i , där man kan integrera trafikundervisningen i alla annan undervisning. Därmed finns den med som ett naturligt inslag i hela skoldagen. Ett viktigt hjälpmedel för skolor är att ha en plan för kunskapsområdet trafik, liksom man varje läsår utvärderar vad som gjorts inom området. I denna utvärdering bör även bilskjutsandet av barnen till skolan tas upp.
mot · GW02Ub504 · 2008-10-03 00:00:00 — Elevers rätt att utvärdera skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elevernas rätt att utvärdera sin skola. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sin tid i skolan. Det är deras arbetsplats men också en plats där man träffar kompisar och växer och utvecklas som människa. Skolmiljön måste upplevas som trygg och utvecklande för de barn och ungdomar som tillbringar sina dagar där. Eleverna har rätt att vara trygga i skolan och att lärare och övrig personal finns där för barnens skull. Alla barn och ungdomar har rätt att bli bemötta på ett värdigt sätt och på sin egen nivå. Elevinflytande och elevdemokrati är begrepp som måste ingå i vår moderna skola. Den gamla tidens pluggskola, med tysta och rädda elever, är förbi. Varje generation elever förändrar skolan utifrån hur det omgivande samhället förändras. Dagens elever är vana att säga sin mening och att lärare och övrig personal tar deras åsikter på allvar. Elevråd borde därmed vara ett naturligt inslag på alla skolor, vilket det tyvärr inte är . Eftersom det omgivande samhället är demokratiskt med stora möjligheter till inflytande måste även skolvärlden förändras i den riktningen. Ett steg i den riktningen är att låta elever få utvärdera sin arbetsmiljö och sin arbetssituation. Det skulle ge eleverna möjlighet att formulera sig kring sin egen situation men skulle också vara ett viktigt led i utvecklingen av skolan. Vi anser att elevernas synpunkter skulle öka kvaliteten på utbildningen och det stämmer med artikel 12: Konventionsstaterna skall tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. En skriftlig utvärdering av skolan och av lärarnas insatser måste givetvis ske med hänsyn tagen till elevernas ålder och mognad. är det att ge dagens elever möjlighet att utvärdera sin skola och sin skolsituation, så att dagens skola även kan bli framtidens skola. Därför bör en standardnivå för elevernas rätt till utvärdering skapas. Kontinuerliga uppföljningar av hur medinflytande och utvärderingar sköts av skolan måste också finnas.
mot · GW02Ub505 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa förberedande körkortsutbildning i skolan. Det är viktigt att ungdomar får möjlighet till körkortsutbildning. Bilen är ett vanligt färdmedel i vårt land men tyvärr avstår många unga människor från att ta körkort. Det har naturligtvis flera orsaker, man studerar längre eller man tycker inte att man har nytta av det just som ung. Men det största hindret är det ekonomiska, det har blivit alldeles för dyrt att ta körkort. Om man precis gått sin utbildning och ska börja arbeta är det en kostnad som alltför ofta väljs bort, detta trots att det kan vara en förutsättning för att kunna bo kvar på hemorten när man får arbete, att man behöver transport till fritidsaktiviteter eller andra orsaker. Ansvaret för trafiksäkerheten ligger hos politiker, planerare, transportföretag och alla medborgare som befinner sig på vägarna. Det är därför angeläget att denna fråga uppmärksammas mer och att alla bidrar till att göra trafiken på våra vägar allt säkrare. I detta ligger också att ge unga människor möjlighet att lära om trafiken och därmed också att ta ett körkort som bevis på att man både klarar att framföra ett fordon och att man vet hur man ska agera i trafiken. Det måste bli skolan som står för denna trafikundervisning, med en förberedande körkortsutbildning i eller i anslutning till skoldagen. Det är inte acceptabelt att körkortsinnehav blir en klassfråga för därmed skapar vi en osäker framtida trafikmiljö.
mot · GW02Ub506 · 2008-10-02 00:00:00 — Barns behov av parklek och öppen förskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om parklekar och öppna förskolor. Barn behöver stimulans av andra barn men behöver också någon vuxen i närheten för att kunna leka tillsammans. Det sker ofta inom ramen för den vanliga förskolans verksamhet, men det finns också annan verksamhet som byggts upp i samhällets regi, utan att vara lagstadgad på samma sätt som förskolan. Det finns exempelvis parklekar, för barn som behöver få leka och utvecklas tillsammans i leken. En parklek har utbildad personal, som är pedagogisk och som kan utveckla leken i takt med att barnen mognar. Parkleken kan erbjuda en social samvaro både för barn och föräldrar och blir därför viktig för att utveckla lokalsamhället och skapa det sociala kitt som vi ibland ser brister av i många av storstädernas förorter. Därför är parkleken viktig för många barn. Många kommuner har öppen förskola som ett alternativ till den sedvanliga förskolan. Det innebär att barn, som inte går i den vanliga förskolan, ändå får möjlighet till gemensam lek och utveckling under pedagogisk tillsyn. Det ger också en möjlighet för föräldrar att träffa varandra och utbyta erfarenheter. Stor del av öppen förskolas verksamhet handlar om att ge det lilla barnet möjlighet att utvecklas i grupp med andra barn även innan den tid barnet börjar på förskolan och att ge barn till föräldrar som av olika anledningar, arbetslöshet eller föräldraledighet med syskon, inte har tillräckligt stor tillgång till förskolans verksamhet en möjlighet till organiserad lek i grupp. Därför är öppen förskola viktig för många barn. Det finns dock orosmoln när det gäller parklekar och öppna förskolor. Allt fler kommuner överväger att lägga ner sina icke lagstadgade verksamheter, och då anför man oftast ekonomiska skäl till det. Det kan inte vara barnens bästa som man ser till och risken är att det man sparar bara blir kortsiktigt sparande. Det lönar sig alltid att satsa på förebyggande åtgärder, på att ge barn möjlighet till att utvecklas socialt och på sociala mötesplatser ute i bostadsområdena. Det är angeläget att samhället satsar på att stötta frivilliga verksamheter för barn samt parklekar och öppna förskolor.