ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sk462 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en plan för att sänka den statliga inkomstskatten. Genom jobbavdraget har en betydande skattesänkning skett som framförallt stimulerar fler att söka sig in på arbetsmarknaden men också för personer med lägre inkomster att öka sin arbetstid. Den höga skattebelastningen har medverkat till att arbetsutbudet i timmar, per person, varit lågt i . Jobbavdraget verkar i motsatt riktning. Sambandet mellan marginalskattenivå och arbetsutbud i olika länder är relativt tydligt, även om naturligtvis beskattningen inte är den enda faktor som avgör. betalas statlig skatt vid en genomsnittlig heltidsinkomst. Marginalskatterna ligger i på internationellt sett höga nivåer, och en viktig skillnad mellan och många av våra konkurrentländer är att medan dessa sänkt inkomstskatterna har i den högsta skatten ökat, och långt fler betalar den högre statliga skatten. Vid skattereformen 1991 slogs fast att av de arbetande skulle betala statlig inkomstskatt, det målet nåddes dock aldrig riktigt. , och under föregående mandatperiod har sedan inkomstgränsen inte räknats upp med det index som borde ha skett, vilket alltså har medfört att allt fler personer omfattas av den högre inkomstskatten. Likaså har den så kallade värnskatten, ett ytterligare skalsteg på , införts, i strid med skattereformen. Avkastningen i form av högre livslön för akademisk utbildning är för stora grupper ganska försumbar, eller till och med negativ och har i en internationell jämförelse så varit . I årets budgetproposition görs därför ett avgörande trendbrott, då brytpunkten för att betala statlig inkomstskatt påtagligt höjs. Detta är mycket bra, men kan bara ses som ett första steg på en längre väg av reformering av den statliga inkomstskatten. Att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden är viktigt men det är inte nog om även ska komma ut som vinnare i den globala konkurrensen. I det fortsatta arbetet med att reformera beskattningen är det angeläget att inrikta politiken på den långsiktiga dynamiken. Det gäller att minska alla de hinder som motverkar, och istället tydligare gynna en långsiktig inriktning på studier, att ta på sig nya arbetsuppgifter, att vilja gå vidare till nya och mer krävande arbetsuppgifter. Att göra sådana satsningar lönar sig för dåligt . Den statliga skatten är ett viktigt sådant hinder, även med den höjda brytpunkt som föreslås. I det fortsatta arbetet med att göra till vinnare bör den statliga inkomstskattens nivå och omfattning i inkomstskalan minska. En långsiktig plan för att fortsätta höja brytpunkten och sänka procentsatsen för den statliga inkomstskatten bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Sk464 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte införa skatt på blyammunition. På uppdrag av regeringen utreder Kemikalieinspektionen (KemI) möjligheten att med hjälp av ekonomiska styrmedel begränsa användningen av blyammunition inom jakt och . KemI föreslår att en skatt införs på bly som används i ammunition (blyhagel och blykulor). Förslaget har med all rätt kritiserats skarpt av landets jägare och skyttar. Införandet av en så kallad miljöskatt på blyammunition skulle leda till att jägarna använder en ammunition som ur miljösynpunkt inte är bättre än bly. Användningen av ammunition som har sämre förutsättningar att avliva djur effektivt skulle komma att öka. En skatt på blyad ammunition i syfte att begränsa användningen slår dessutom in öppna dörrar, eftersom jakt- och sportskyttet redan har fasat ut det mesta av den blyade ammunitionen. Betydligt bättre alternativ till skatt på blyammunition är att satsa på mer forskning om vettiga miljömässiga och etiska alternativ till blyammunition, vilket vi trott har bred majoritet i riksdag. Därför bör regeringen inte acceptera KemI:s förslag om att införa skatt på blyammunition.
mot · GW02Sk465 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bostaden ska betraktas som tjänsteställe även för idrottsdomare och andra idrottsfunktionärer. Enligt nuvarande tillämpning anses varje idrottsdomares tjänsteställe var den idrottsarena där domare utför sitt uppdrag. Det kan ge smått absurda konsekvenser. Varje resa domaren gör till respektive idrottsarena betraktas som en resa till arbetet. Enligt idrottens praxis får givetvis domaren reseersättning från hemmet till arenan där arrangemanget går av stapeln. Enligt nuvarande tolkning betyder det att hela reseersättningen betraktas som lön och beskattas därför på samma sätt som arvodet. Är det då en lång resa och ett lågt arvode kan det betyda att den totala skatten som skall betalas gör att det inte blir någon ersättning över för domaren. Det som blir kvar går till bensin eller biljett för resan. Om uppdraget är så långt bort att domaren erbjuds övernattning likställs även den förmånen med lön. Detta är naturligtvis helt orimligt. I den utredning som gjorde om idrottens skattevillkor föreslogs att detta skulle lösas genom att bostaden skulle anses vara domarens tjänsteställe. Regeringen har tyvärr begravt detta förslag i en ny utredning och problemet kvarstår till stor irritation hos många funktionärer inom svensk idrott. Detta borde kunna lösas genom att frågan lyfts ur den pågående utredningen och beslut fattas i enlighet med förslag.
mot · GW02Sk466 · 2008-10-01 00:00:00 — Miljövinster genom översyn av alkoholbeskattningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljöförbättringar genom en översyn av den svenska alkoholbeskattningen. har av olika skäl kvar sitt försäljningsmonopol på alkohol. Det får en rad effekter för miljöbelastningen som inte alltid tas med i kalkylerna och som inte omfattas av lagstiftningens syfte. Miljöpolitik handlar mycket om oglamorösa frågor som sopor, avlopp och logistik. Men miljöfrågorna rör alla politikområden. Alkoholbeskattningen är faktiskt också en miljöfråga. I har vi ett system för alkoholförsäljning och alkoholbeskattning som har gjort det lönsamt för människor att handla öl och vin utomlands. Miljökonsekvenserna av denna reglering är inte tillräckligt utredda. Men det är inte svårt att räkna ut att effekterna blir stora i transportsektorn, som är vår största utmaning för att minska utsläpp av växthusgaser. Det är dåligt för miljön att företagen producerar öl i och sedan, visserligen genom effektiv logistik, kör det till eller bara för att människor sedan åker, av egen kraft, med egna fordon på så kallade hälsoresor och kör hem ölet igen. Alternativt skickas inköpen via post eller budföretag. Då blir det minst dubbelt så mycket logistik som tär på våra miljöresurser. Det vore till och med bättre för miljön om och skulle kunna få undantag från den svenska alkohollagstiftningen för att upplåta utrymme för företag att sälja öl och vin på ambassaderna än att detta ineffektiva transporterande fortsätter. Med anledning av detta föreslår jag att vi ser över den svenska beskattningen av öl och vin i syfte att minska belastningen på miljön.
mot · GW02Sk467 · 2008-10-01 00:00:00 — Ökat avdrag för representation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av nivån för skatteavdrag för representation. För många företag, inte minst tjänsteföretag som säljer kvalificerade tjänster, är lunch och middagar med potentiella kunder en betydelsefull säljkanal. Denna marknadsföringskostnad är avdragsgill endast till per person. En affärslunch eller middag kostar betydligt mer. Om samma företag väljer att annonsera, göra radioreklam eller skicka ut direktreklam är denna kostnad fullt avdragsgill. Så är dock inte fallet om man använder restaurangen som säljkanal. Skattelagstiftningen bör vara konkurrensneutral. Avdragsrätten bör därför höjas till exempelvis . Den eventuella kostnaden för staten är svår att bedöma och måste utredas. Ökade avdrag leder till minskade skatteintäkter men ökade skatteintäkter i restaurang- och cateringbranschen kan kompensera detta. En utvecklad restaurangnäring är bra för samhällsutvecklingen eftersom det är en sysselsättningsintensiv bransch. Dessutom är den svenska restaurangnäringen internationellt omtalad och främjar såväl turism som affärsverksamhet.
mot · GW02Sk469 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvis skatt. med regeringen ser vi nu tydligt hur vårt samhälle håller på att delas upp i de som har och de som inte har. Än tydligare är det att de rikaste får mer och de fattigaste får mindre när regeringen tar och ger. Men fler orättvisor är inte lösningen på problem. bestraffas pensionärer och a-kassamedlemmar medan pengarna omfördelas till de rikaste med stora fastigheter och förmögenheter. Regeringen slösar bort möjligheten som ett fördelaktigt ekonomiskt läge ger. Rättvis skatt är en grundläggande princip för ett rättvist samhälle. Arbete och pension ska beskattas lika, därför bör ett avdrag införas för att pensionärerna inte ska behöva betala mera i skatt än alla andra. Detsamma gäller avgifterna till a-kassan, där regeringen bör sänka skatterna och därmed underlätta för flera att ha möjlighet att ha en arbetslöshetsförsäkring. Regeringens nya fastighetsskatt är i grunden också orättvis. För att skapa välfärd krävs en rättvis skattepolitik. bör därför ge regeringen i uppdrag att ta fram en mera rättvis skattepolitik, där inte pensionärer och a-kassamedlemmar beskattas hårdare än andra och där inte ägare av stora fastigheter gynnas mer än andra.
mot · GW02Sk470 · 2008-10-03 00:00:00 — Regionalpolitiska konsekvenser av förändrad fastighetsskatt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda de regionalpolitiska konsekvenserna av förändrad fastighetsskatt. Förändringen av fastighetsskatten med en enhetlig avgift, begränsade och räntebelagda uppskov samt en höjd reavinstbeskattning har en mängd nackdelar. Utöver det för regeringen självklara i att omfördela resurser i samhället till en grupp som redan är välbeställd innebär också omläggningen att rörligheten på bostadsmarknaden försämras. Den borgerliga regeringen har gynnat storstad före övriga delar av landet. Rika och välbeställda i storstadsområdena har fått stora lättnader genom förändringar i skatterna. De med stora tillgångar har gynnats gentemot de som inte har mycket från början. är ett glesbygdslän där majoriteten av kommunerna och befolkningen fått höjd fastighetsskatt. Bland hushållen i har fått höjd fastighetsskatt. Villaägarna har tillsammans med () utrett hur många i varje kommun som tjänar på regeringens nya fastighetstaxering. Villaägarna och SCB:s nationella undersökning visar att av landets hushåll får höjd villaskatt med den nya fastighetsskatten. Undersökningen visar också att av hushållen kommer att betala precis lika mycket skatt som man gör . De stora vinnarna, som kommer att få de största sänkningarna, är , och . Fastighetsskattens andel av taxeringsvärdet blir då . En villa med ett taxeringsvärde på sex miljoner får däremot bara en fastighetsskatt vars andel är av taxeringsvärdet. Det innebär att nästan samtliga fastighetsägare i en utpräglad glesbygdskommun enbart får marginella vinster som äts upp av räntebelagda uppskov, höjd reavinstskatt och stigande räntor. Motsvarande gäller naturligtvis för stora delar av . För att fullt ut belysa de effekter skatteomläggningen har för lands- och glesbygdens utveckling är det angeläget att omläggningens regionalpolitiska effekter utreds.
mot · GW02Sk471 · 2008-10-03 00:00:00 — Fortsatt uppmuntran till en energieffektivare industri tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över energibeskattningen för att stimulera till energieffektiviseringar inom industrin. El och energi är stora kostnader för inte minst våra viktiga basindustrier. Socialdemokraterna tog i regeringsställning en rad initiativ för att skynda på energieffektiviseringen inom industrin, i den offentliga sektorn och bland privatpersoner. De elintensiva företag som deltar i energieffektiviseringsprogrammet får skattenedsättning. Detta och andra åtgärder har gett goda resultat, utsläppen har kunnat begränsas och ekonomin förbättrats. Ytterligare åtgärder krävs dock för fortsatt fart i energieffektiviseringsarbetet. Fokus måste flyttas från ständigt utökad energiproduktion till hur den producerade energin faktiskt används. Potentialen för el- och energieffektivisering är i och för sig större inom bebyggelse och transporter än inom industrisektorn enligt utredningen energieffektivare (SOU 2008:25). är potentialen stor nog för att vara intressant att arbeta vidare med. Det kan finnas anledning att ånyo se över energibeskattningen för att ytterligare stödja och stimulera energieffektiviseringar inom industrin.
mot · GW02Sk472 · 2008-10-03 00:00:00 — Reseavdrag för föräldrar som delar på föräldraledigheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att göra gemensamma reseavdrag för föräldrar som delar på föräldraledigheten. Det finns mycket att kämpa emot för familjer där både mamman och pappan vill ta ut de dagar de, enligt föräldraförsäkringen, har rätt till med sina barn. Förväntningar från omvärlden, chefens och arbetskamraternas skepsis och ibland även mammors ovilja att dela med sig hindrar pappor från att vara hemma fast de egentligen vill. Lönebortfall är en annan viktig faktor som påverkar. Föräldrar som bor på landsbygden och ändå bestämmer sig för att dela på jobbet, både hemma och på arbetsplatsen, upptäcker snart att detta får ytterligare en effekt. Bilen går till jobbet i stan , varannan med pappan i och varannan med mamman i. Avdragsrätten för resor till jobbet är dock individuell, och konsekvensen blir att föräldrarna upptäcker att de förlorar ekonomiskt på att dela på föräldraledigheten. kommer de, var för sig, inte upp i tillräckligt hög summa för att kunna göra sina avdrag. Det finns tillräckligt många incitament att inte dela lika i vårt samhälle utan att även reseavdragsrätten ska behöva påverka föräldrar att inte ta ut sina dagar med barnet. Därför bör möjligheten för föräldralediga att göra gemensamma reseavdrag ses över.
mot · GW02Sk474 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ROT-avdrag. beslutade att medge skattemässiga avdrag för köp av vissa hushållsnära tjänster. Det är mycket glädjande att detta första steg har tagits för att underlätta vardagen för tidsmässigt hårt pressade hushåll och för att ge arbetslösa personer möjlighet till jobb på en ny arbetsmarknad. Reformen har emellertid i vissa avseenden fått en mindre lyckad utformning. Den är tekniskt komplicerad, den innebär att skatterabatten betalas ut med en betydande fördröjning, den vänder sig bara till utövare som har F-skatt och den omfattar inte de kanske mest efterfrågade tjänsterna: de som berör reparation, ombyggnad och tillbyggnad av den egna fastigheten. Att dessa tjänster inte inkluderades när reformen infördes är inte så svårt att förstå. Byggsektorn präglades då av överhettning och resursbrist. har emellertid konjunkturen vänt och också byggmarknaden står inför sämre tider. Därför skulle det vara lämpligt att utvidga reformen till att gälla också ROT-avdrag. Eftersom vi tidigare haft ett system med ROT-avdrag, torde det inte heller vara förenat med några lagtekniska eller administrativa bekymmer att återinföra denna möjlighet.
mot · GW02Sk475 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnskatten. Värnskatten infördes i samband med saneringen av statens underskott och innebar ett avsteg från den skatteöverenskommelse mellan blocken som utmynnade skattereform århundradets skattereform. Att det var fråga om ett temporärt avsteg går inte att ta miste om. Följande citat, som är hämtade ur regeringens proposition (prop 1994/95:25), ger klara belägg för detta. skattereform byggde på en bred politisk överenskommelse. Det allvarliga ekonomiska läget med stor arbetslöshet och växande statsskuld motiverar dock vissa temporära avsteg från denna överenskommelse. Det statliga skatteuttaget på förvärvsinkomster över den s.k. skiktgränsen bör därför höjas genom en s.k. värnskatt från vid taxeringar. (s. 4950) Något senare i samma proposition anför regeringen att en tidsbegränsad höjning bör ske av uttaget av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster över skiktgränsen och med hänsyn till att det är frågan om tidsbegränsade justeringar av skatteskalan bör de nu berörda ändringarna tas in i särskild lag. (s. 6667) Men något återställande av detta temporära avsteg blev aldrig av. Tvärtom, trots att statens finanser förbättrades och förbyttes till överskott blev värnskatten kvar. Som argument för detta anför regeringen i budgetpropositionen (prop 1997/98:1) fördelningspolitiska skäl. I enlighet med tidigare beslut upphör värnskatten 1998. Mot bakgrund av redovisningen i bilaga 6 finns anledning att göra en fördelningspolitisk korrigering av skattereformen utöver höjningen av barnbidraget. De bedömningar i finansieringsfrågan som redovisas i bilagan talar för att denna korrigering görs genom förändringar i skatten på förvärvsinkomster. Vi anser mot denna bakgrund att värnskatten ska avskaffas .
mot · GW02Sk476 · 2008-10-02 00:00:00 — Utdelningsbeskattning av gåvor från fåmansföretagare beslutar om ändring i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) så att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare. kan inte en fåmansföretagare låta sitt bolag ge en gåva till allmännyttigt ändamål utan att han blir beskattad som om han hade fått en utdelning på gåvobeloppet. praxis hos domstolarna innebar att ägaren av ett fåmansbolag inte skulle bli beskattad även om bolaget inte medgavs avdrag i sin deklaration för gåvan. Avdrag för bidrag till allmännyttiga ändamål medges ju i princip bara om det anses utgöra en omkostnad för intäkternas förvärvande för bolaget. slog Regeringsrätten (i mål nr 189-07) fast att ägaren av ett aktiebolag ska beskattas som om han fått utdelning från bolaget om hans aktiebolag utan ersättning donerar tillgångar till en nybildad stiftelse. Detta riskerar att leda till att bolag som tidigare gett gåvor exempelvis till organisationer som stöder behövande, i stället för julkort eller julgåvor till kunderna, inte kan göra det utan att delägarna ska utdelningsbeskattas. Om bolagets ägare arbetar i bolaget ska sådan utdelning inte sällan beskattas som lön (inkomst av tjänst) enligt de så kallade 3:12-reglerna. Om ägaren redan har tagit ut en hög lön och har högsta marginalskatt, kommer han att få betala ca 57 procents skatt för den gåva som har getts ur bolaget. Det har dock inte uppkommit någon skatteförmåga hos delägaren. Det är därför rimligt att sådan förtäckt utdelning inte ska leda till beskattning om den ges till ett allmännyttigt ändamål. En lagändring bör därför införas förslagsvis i 42 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) som gör att ett företags gåva till kvalificerat allmännyttiga ändamål som avses i 7 kap. 8 § inkomstskattelagen blir undantagen från utdelningsbeskattning hos företagets ägare.
mot · GW02Sk477 · 2008-10-07 00:00:00 — Energiskatter för moderna basnäringar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning av skattenedsättningar för moderna basnäringar. Ekonomiska styrmedel är en marknadsekonomisk metodik för att komma till rätta med problem som ligger utanför den enskilde konsumentens eller företagets förmåga att väga in i ekonomiska beslut. Miljöeffekter är det främsta målet för sådana styrmedel. finns en nackdel att skatter i flera led skapar skattekilar som ger orimliga, snedvridande effekter som är skadliga för samhällsekonomin. Därför förekommer en pragmatisk nedsättning av beskattningen bland annat inom traditionella basnäringar eller samhällsnyttiga verksamheter. Som exempel på sådana nedsättningar av skatter som belastar samhällsnyttiga verksamheter kan nämnas att tåg eller annan spårbunden trafik har skattebefrielse till avseende energiskatt, koldioxidskatt och svavelskatt enligt lagen om skatt på energi. Skattebefrielsen omfattar även t.ex. industrier med interna spår samt hamnar med spårbundna kranar. Den som är skattskyldig för energiskatt på elkraft göra avdrag för skatt på elkraft som förbrukats i tåg eller andra spårbundna transportmedel. För samtliga energiskatter gäller att de bör vara kostnadseffektiva, konkurrensneutrala och enkla att administrera. Vidare får de inte strida mot åtaganden, främst inom EU. Ett flertal industrislag har nedsättningar av skatter som belastar energi som förbrukas i tillverkningsledet. I det moderna samhället med en utvecklad IT-infrastruktur uppstår nya basnäringar företag som helt eller delvis arbetar för att möjliggöra för andra företag att sälja tjänster eller varor till konsumenter och företag. Deras roll kan på många sätt jämföras med t.ex. järnvägar, elleverantörer och andra samhällsnyttiga basverksamheter. Om skatt ska läggas på skatt för den elförsörjning som är central för att kunna leverera IT-tjänster uppstår väldigt snabbt skadliga skattekilar. Distributionskostnaderna är då inte som de teoretiskt skulle kunna vara nära noll. är sådana basnäringar mycket mer mobila än det traditionella industrisamhällets. Ett stålverk är beroende av att elleverantören och järnvägen har en fysisk dragning till stålverket. Men moderna IT-företag kan lokalisera sina servrar i vilket land som helst som har en tillräckligt utbyggd infrastruktur. Uppstår för stora skattekilar kommer det att skapa ett stort tryck på att flytta ut verksamheten till länder med lägre elkostnader. Därför bör regeringen utreda en strategi för att hantera dessa frågor på ett framsynt och tillväxtbefrämjande sätt. Moderna basnäringar bör kunna undantas från och/eller erhålla nedsättning av punktskatter som belastar produktion eller distribution av el-energi. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Sk478 · 2008-10-01 00:00:00 — Omförhandling av skatteavtalet med tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör initiera en omförhandling av det dansk-svenska skatteavtalet. Det dansk-svenska skatteavtalet undertecknades av dåvarande svenska finansministern och danska skatteministern . Det fanns stora förväntningar på avtalet och till en början var reaktionerna positiva. dess har fler och fler negativa konsekvenser av avtalet upptäckts och behövs det kraftfulla justeringar i avtalet för att rättvisa ska skapas. Avtalet innebär att skatt betalas i arbetslandet men att skatteutjämning sker till bosättningslandet. Tyvärr visar det sig att de undantag som gjordes i avtalet innebär att en majoritet av arbetspendlarna mellan och inte omfattas av skatteutjämningssystemet. Undantag görs nämligen för offentliganställda, pensionärer och de som tjänar . Det svenska uträkning visar att endast en tredjedel av arbetspendlarna över därför omfattas av skatteutjämningen, vilket i sin tur innebär att förlorar på avtalet. Dessa pengar kommer inte till det interna svenska skatteutjämningssystemet och därför förlorar samtliga svenska kommuner och landsting på det orättvisa skatteavtalet, inte enbart de kommuner där arbetspendlarna bor. Man kan verkligen ifrågasätta varför t.ex. offentliganställda inte ska omfattas av skatteutjämningen. Självklart använder offentlig anställda service i bosättningslandet på samma sätt som privatanställda, och varför ska då inte motsvarande del av skatten betala den service som ges i hemkommunen? De flesta skatteexperter på båda sidor sundet anser att skatteavtalet bör omförhandlas och en rimlig lösning bör vara att skatt ska betalas i bosättningslandet liksom i andra gränsregioner. Går detta inte att uppnå bör nuvarande avtal ändras så att skatteutjämningen även omfattar offentligt anställda och pensionärer. Därutöver bör beloppsgränsen tas bort och den skatt som utjämnas bör höjas till en nivå som motsvarar ett snitt av den svenska kommunalskatten, dvs. kommunalskatt både till primärkommunen och till landstingskommunen/regionen.