ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ406 · 2008-10-02 00:00:00 — beslutanderätt över ett mer flexibelt strandskydd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas reella påverkansmöjligheter gällande nybyggnation i strandnära miljö. Strandskyddet är utformat som ett generellt områdesskydd och bestämmelserna gäller lika över hela landet. råder stora variationer i hur stor del av stränderna som är bebyggda. I kommuner som har problem med avfolkning är bebyggelsetrycket lågt och stränderna i många fall orörda. Exempel på detta är och där det finns ett flertal sjöar som skyddas av strandskyddet. regelverk kring strandskyddet kan i vissa fall vara motiverat. Det är viktigt att skydda strand samt att allmänheten har tillträde till hav, sjöar och vattendrag. För den regionala utvecklingen blir det däremot direkt hämmande. Vi efterlyser därför ett mer flexibelt och regionalt anpassat regelverk med beslutanderätt. Detta föreslås också i Stranden en värdefull miljö (Ds 2008:21). föreslår samma skrivelse från att i och med en större beslutanderätt ska få ökade möjligheter till överprövning av kommunala beslut på strandskyddsområdet. Det är positivt att besluten flyttas till nivå samt att det är och inte som äger rätten att överklaga. På så sätt flyttas besluten närmare dem det berör. Syftet med den nya hanteringen bör dock vara att det är kommunernas ställning som ska stärkas eftersom det är kommunerna som har ansvar för den lokala utvecklingen. Kommunerna ska ha en reell påverkansmöjlighet gällande nybyggnation i strandnära miljö. Vi anser därför att bevisbördan bör ligga på i de fall överklagan sker, inte på kommunerna. Den sammanlagda lagstiftningen får därför inte utformas på så sätt att den utgör ett hinder för kommuner där det inte föreligger risk för överexploatering.
mot · GW02MJ408 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att etablera gränsöverskridande pantsystem. Även om olika former av pantsystem framförallt för glasflaskor funnits i dröjde det till 1982 innan den dåvarande regeringen beslöt att införa ett pantsystem för aluminiumburkar. var ett fungerade pantsystem igång och över hälften av alla burkar pantades. pantas enligt av alla aluminiumburkar och PET-flaskor, vilket glädjande nog gör världsledande inom den här typen av pantåtervinning. som ägs av , samt Svensk Dagligvaruhandel ansvarar för de svenska pantsystemen av aluminiumburkar och återvinningsbara PET-flaskor för konsumtionsfärdig dryck. ingår även övriga plastförpackningar liksom metallburkar för konsumtionsfärdig dryck i pantsystemet. Det förekommer en omfattande gränshandel och privatimport av dryck i aluminiumburkar och flaskor. De förstnämnda går numera att lämna i svenska pantautomater även om ingen pant kan ges till pantaren då dessa burkar kommer från andra pantsystem. Detta minskar uppenbart incitamenten för konsumenten att göra sig besväret att panta dessa dryckesförpackningar, som därmed i oklar men sannolikt hög utsträckning istället slängs med övriga hushållssopor. Det svenska pantsystemet var till en början tämligen unikt men står numera som förebild för ett antal andra länder i . Våra nordiska grannländer har likartade pantsystem och även länder som och har tagit efter . Det torde därför vara ett naturligt steg att ta initiativ till att etablera gränsöverskridande pantsystem för att ytterligare öka pantåtervinningen av dryckesförpackningar. Regeringen bör se över möjligheterna för detta.
mot · GW02MJ409 · 2008-10-06 00:00:00 — Fler pantningsställen och höjning av pant tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler pantningsautomater och höjd pant för aluminiumburkar och PET-flaskor. är bäst i världen på att panta burkar och PET-flaskor, vilket är mycket glädjande, inte minst ur ett miljöperspektiv. Det är över en miljard burkar och ungefär 600 miljoner PET-flaskor som säljs i och av dem är det som återvinns. framgångsrika system för hantering av returförpackningar av aluminiumburkar och PET-flaskor har bidragit till denna jämförelsevis höga återlämningsfrekvens. Men skulle kunna vara ännu bättre. Bättre tillgänglighet till pantautomater och höjd pant skulle medföra fler pantade burkar och PET-flaskor. Svinnet är ett slöseri med resurser och kan åtgärdas. Det handlar om att de aktörer som säljer läsk och andra drycker som säljs i aluminiumburkar och PET-flaskor också tar ansvar för att returburkarna återvinns. Det är anmärkningsvärt att bensinstationer, som är den bransch som säljer en stor del av all läsk och vatten i , endast tar emot en bråkdel av returburkarna och PET-flaskorna. Stora marknadsaktörer, bensinmackar och andra ställen som säljer stora mängder dryck borde kunna ta ett större miljöansvar för de stora mängder dricka i förpackningarna som de säljer genom att återta de burkar och returflaskor som de säljer och inrätta fler pantningsstationer. Det är helt nödvändigt med en förändring för att säkra kretsloppet och skydda vår miljö. Det finns många bensinmackar som är ett föredöme när det gäller återvinning men fler måste följa de goda exemplen. Vi kan inte ställa krav på alla bensinmackar och andra ställen att tillhandahålla service när det gäller returpack, den kostnaden skulle bli för stor för de mindre ställena, men det borde vara rimligt att försäljningsställen med stora volymer av försålda förpackningar tar ett större ansvar och underlättar för konsumenterna att returnera sina förpackningar. Panten på aluminiumburkar och PET-flaskor måste också höjas för att inte värdet på återvinningsinsatsen ska urholkas. för en aluminiumburk är inte lika mycket som det var . Om panten inte höjs är risken att människor inte pantar sina burkar och flaskor i samma utsträckning som .
mot · GW02MJ410 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ursprungsmärkning av livsmedel. finns det mängder av livsmedelsvaror att välja mellan för konsumenten. Men en förutsättning för att konsumenten ska kunna göra aktiva val av livsmedel är att det finns tydlig information om produkterna, vilket saknas i många fall . Det finns inte tillräckligt tydliga regler på det här området, vilket i praktiken innebär att konsumenten ofta saknar den information som behövs för att kunna göra ett aktivt miljö- och hälsovänligt val. Om konsumenten vill köpa produkter från ett visst land eller närproducerade produkter måste det enkelt framgå i vilket land och/eller vilken ort produkten är producerad och förädlad. Det måste tydligt framgå om produkten har sitt ursprung i ett visst land och är förädlad i ett annat. Det skulle underlätta konsumenternas val. Det borde också vara en självklarhet att den information som finns på livsmedlen är på svenska samt att den är lätt att läsa.
mot · GW02MJ411 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat inflytande för kommunerna vad gäller strandskyddsbestämmelserna inom ramen för en nationell skyddslagstiftning. Strandskyddet finns för att kunna reglera byggande nära vatten och därmed trygga alla människors tillgänglighet till strandnära områden. Detta är en bra och nödvändig lagstiftning som dessutom skyddar viktiga delar av miljön. Nuvarande lagstiftning har dock brister. Framför allt gör lagen inte skillnad på högexploaterade områden och områden som är glesbefolkade och där antalet sjöar och strandkilometer är flera än antalet invånare. Eftersom förhållandena ser så pass olika ut från region till region bör det lokala inflytandet vara större. Kommunerna har ansvar för den långsiktiga planeringen och användningen av mark och vatten genom översikts- och detaljplaninstrumenten. De har den helhetsbild som krävs. Kommunerna i glesbygd måste få möjligheter att tillgodogöra sig områden som omfattas av strandskyddsbestämmelserna. Med tanke på de svårigheter och de restriktioner som nuvarande strandskyddslag medför anser vi att den översyn av strandskyddsbestämmelserna som regeringen nu bereder bör syfta till ett flexiblare regelverk som utgår från regionala och lokala prioriteringar. Kommuner i glesbygd bör tillsammans med länets länsstyrelse ha möjlighet att inom ramen för en nationell skyddslagstiftning i översiktsplaner och detaljplaner peka ut vissa områden som är lämpliga för strandnära byggande. För många av våra kommuner skulle det skapa förutsättningar för inflyttning och utveckling.
mot · GW02MJ412 · 2008-10-02 00:00:00 — Kolsänkor i norra skogsbarrsbältet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att i större utsträckning binda koldioxid i s.k. kolsänkor. Arbetet med att sänka växthusgasen koldioxid i vår atmosfär fortskrider. Nya forskningsrön inom skogssektorn presenteras kontinuerligt på hur man effektivt kan binda koldioxid i s.k. kolsänkor. Tack vare fotosyntesen binder världens skogar kol. är det välkänt att det norra skogsbarrsbältet har en av världens största potentialer att binda koldioxid och att ett aktivt skogsbruk medverkar till denna bindning av koldioxid. Skogsbruket spelar därför en central roll i att sänka förekomsten av växthusgasen koldioxid i atmosfären. Det norra skogsbarrsbältet benämns allt oftare inom forskarkretsar som världens lunga. Detta är något som är unikt för våra breddgrader och det norra skogsbarrsbältet. Ju mer skog som aktivt brukas, desto mer koldioxid binds. Här har politiken ett särskilt ansvar att tänka långsiktigt och understödja den forskning som bedrivs. Man måste tänka långsiktigt vad gäller aktiva planteringsmetoder, skogsvård, röjning, gallring och avverkning i olika faser av skogens olika växtperioder för att få ut så mycket som möjligt rent ekonomiskt av skogen vid sidan av kolsänkorna. Det handlar om att man måste skapa förutsättningar för att ha råd att bruka skogarna på ett miljömedvetet, långsiktigt och hållbart sätt. pågår största fullskaliga forskningsprojekt inom detta i /med omnejd. Detta arbete bör av regeringen och uppmuntras såväl nationellt som internationellt. unika möjligheter att binda koldioxid gör att vi har ett stort globalt ansvar att bidra med det vi kan, inte bara för klimatpolitik.
mot · GW02MJ413 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sträng lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i olika livsmedel som säljs i handeln bör införas i . Ökat intag av transfetter kan öka risken för tumörer i tjocktarmen . Det visar en färsk amerikansk studie presenterad i . Studien har följt 622 amerikaner som genomgått tjocktarmsundersökningar vid . Bland personerna med högst intag av transfetter kunde forskarna se en signifikant, 86-procentig, ökning av risken för koloncancer, cancer i tjocktarmen. Transfetter i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Genom att de höjer människors dåliga kolesterol så ökar de frekvensen av hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, allergier, astma och bröst- och prostatacancer. Transfetterna har därmed blivit ett av livsmedelsindustrins svarta får. I livsmedlens innehållsdeklarationer så brukar s.k. transfetter anges som härdat fett eller delvis härdat fett. Dessa fetter framställs i processer där härdning är den teknik som används. Med hjälp av värme, vätgas och nickel som katalysatorer omvandlas omättade fetter till mättade fetter. Höga halter av transfetter finns bland annat i pommes frites, färdigmat som pajer och piroger, snacks, godis, glass, ostbågar, pulvermos, tacokryddor, pulversåser och pizzamixer. Produkter som anges ha en lång hållbarhetstid och smakstabilitet innehåller för det mesta höga halter av transfetter. I genomförs en del arbete för att minska transfetterna i livsmedel. Det handlar bland annat om översyner av villkoren för nyckelhålsmärkning av livsmedel. genomför ett projekt där man kartlägger transfettsyror. Syftet är att följa upp de insatser som industrin gör för att minska innehållet av transfetter. Huvudlinjen för att minska andelen transfetter tycks vara att livsmedelsindustrin ska sanera sig själv. Men detta arbete har inte gett tillräckliga resultat. Däremot har man i infört regler som gör att det inte är tillåtet med transfett i livsmedel. Detta är ett exempel på en verksam och fungerande åtgärd som även kan genomföras i . I likhet med måste en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i olika matvaror som säljs i handeln införas i .
mot · GW02MJ414 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av hur statens respektive kommunernas finansieringsansvar för miljösaneringsåtgärder ska utformas. Uppbyggande av det svenska välståndet har till stora delar skett genom industriell verksamhet . Många av de fabriker som bidrog till utvecklingen av under 1930-, 40-, finns inte kvar. Däremot finns på många håll kvar de negativa miljöeffekter som verksamheten förde med sig. är det miljökonsekvenser som vi fått kunskap om . Inte sällan har dessa fabriker funnits i på mindre orter och kommuner. växer insikten fram att vi måste vidta åtgärder för att sanera giftiga eller nedsmutsade områden. Görs inget riskerar vi att lämna ett arv till kommande generationer som både ekonomiskt och miljö/hälsomässigt kan bli katastrofala. Staten tar ett ansvar för att åstadkomma dessa saneringsinsatser via . Principen är ett delat ansvar mellan berörd kommun och staten, så att kommunen svarar för av saneringskostnaderna och staten resterande. Det är rimligt att berörd kommun har ett kostnadsansvar men det får orimliga konsekvenser när detta ansvar inte tar hänsyn till kommunens storlek. Det säger sig självt att vid en beräknad kostnad på är det inte några större problem för en stor kommun att finansiera men för en liten kommun kan det vara en omöjlighet. Mot denna bakgrund finns det all anledning att göra en översyn av hur statens respektive kommunernas finansieringsansvar för miljösaneringsåtgärder skall utformas.
mot · GW02MJ417 · 2008-10-03 00:00:00 — Information om ekonomiska transaktioner till bönder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidigare information om ekonomiska transaktioner till bönder. Det europeiska jordbruket blir alltmer marknadsanpassat och självständigt i den dagliga planeringen i förhållande till staten och dess myndigheter. Inom överskådlig tid kvarstår de för bönderna så viktiga ekonomiska transaktionerna från EU via statens kassa till den enskilda bonden. Eftersom beloppen för den enskilda företagaren/lantbrukaren är relativt stora är man beroende av exakthet vid utbetalningarna. Utbetalningen av gårdsstöden bör ske för att ge företagaren en rimlig tid att hantera sina utbetalningar . Lantbrukare som blir föremål för kontrollåtgärder måste avvakta kontrollresultaten innan utbetalning får ske. Detta är förståeligt men skapar ofta mycket svåra likviditetsproblem. Därför är det synnerligen viktigt att lantbrukaren informeras om att pengar inte kommer i rätt tid. En sådan information ger möjlighet att kompensera utbetalningsförmågan med andra temporära likvidtillskott.
mot · GW02MJ418 · 2008-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att strandstädning av bör bli en nationell angelägenhet. är ett av populäraste områden för rekreation. fylls kobbar, skär och karakteristiska kala klippor av mängder med glada turister och bofasta för sol, bad och andra friluftsaktiviteter. representerar en skärgårdsmiljö som saknar motstycke i utanför . är inte enbart en lokal eller regional angelägenhet utan är i allra högsta grad av nationell och internationell betydelse, både vad gäller biologiska och turistiska värden. Tyvärr hotas skärgården av att det driver in skräp i stora mängder till kusten. Av totala skräp tar emot trots att kusten utgör av den totala kustlinjen kring . Det finns många noggrant utförda studier där man spårat var skräpet kommer ifrån respektive vart skräpet tar vägen. Strandstädning har bedrivits i under åtskilliga år. sker en samlad och systematisk strandstädning av hela kusten. har genom arbetsmarknadsåtgärder kunna bemanna stränderna med personal. Trots biologiska betydelse parat med dess turistfunktion för hela landet, förutsattes kommunerna tidigare att genom arbetsmarknadsåtgärder lösa effekterna av ett globalt snedbeteende som har omfattande miljökonsekvenser. Strandstädningen har trots länsarbetsnämndens bidrag varit en ekonomiskt tung uppgift för många av kommunerna. Kostnaden beräknas för del till (). Det statliga bidraget har varit helt avgörande för flertalet av kommunerna att överhuvudtaget kunna satsa egna medel i projektet. Detta är helt förståeligt eftersom nedskräpningen är en nationell och internationell fråga och knappast enbart en angelägenhet. Kusten är ett nationellt intresse för friluftsliv. Osäkerheten från länsarbetsnämndens sida om möjligheten att kunna bidra med omkostnadsmedel och osäkerheten kring arbetsmarknadsläget inför varje städsäsong har skapat en stor osäkerhet där hela strandstädningsarbetet har hängt på en skör tråd. Under sådana förhållanden har kommunerna inte haft några starka motiv för att investera i bättre utrustning eller organisation. Framför allt har detta gällt båtar. Flera kommuner har hankat sig fram med småbåtar på ett från arbetarskyddssynpunkt helt oacceptabelt sätt. Att strandstädningen kunnat bedrivas utan att en enda allvarlig olycka inträffat är enastående. I samband med att länsarbetsnämnderna avskaffats har det blivit än mer betungande för kommunerna då det inte naturligt har funnits personella resurser att tillgå. Det bör dock utvecklas nya former för hur staten på olika sätt kan ta sitt helhetsansvar för strandstädningen både i form av ekonomiska och personella resurser. En väg att gå är att staten tar sitt ansvar och likställer strandstädningen med övriga miljöuppdrag, det skulle uppfattas ute i att ser allvarligt på den nedskräpning som pågår längs våra kuster och att detta är ett gemensamt ansvar som inte bara kan åläggas några enskilda kommuner. För att få effektivitet och kontinuitet krävs samordning och ett ekonomiskt helhetsansvar från staten. Det enorma arbete som strandstädarna på utfört skulle därmed få ett erkännande.
mot · GW02MJ419 · 2008-10-05 00:00:00 — Allmän jakt på skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allmän jakt och skyddsjakt på skarv. Skarven är en sjöfågel som gjort ett framgångsrikt återtåg till den svenska faunan. ornitologiska förenings inventering 2006 visade att skarven häckar i samtliga län i . Samma inventering visar att det finns ungefär 200000 individer. En vuxen skarv äter i genomsnitt fisk per dag. En undersökning som gjort visar att 10000 skarvar på äter upp mer än två miljoner torskar och runt arton miljoner plattfiskar . Många skarvar praktiserar också jakt bland stillasittande fiskeredskap som till exempel bottengarnsfiske. Den nätfångade fisken får bitskador från attackerande skarvar som också ibland fastnar och drunknar bland näten. På insjöfisket efter ål har skadefrekvenser på ibland noterats. Skarven är fortfarande fridlyst i EU, och har fått en reprimand från för att flera länsstyrelser gett tillstånd till skyddsjakt. Orsaken till att man ansett skyddsjakten berättigad har grundats på att skarven lokalt har grundat så stora kolonier att den helt utkonkurrerat yrkes- och fritidsfiskare. Skyddsjakt bedrivs med olika förutsättningar beroende på beslut från olika länsstyrelser. I får 200 skarvar skjutas . i anser att EU-direktivet följs. Enligt ornitologiska förening har länsstyrelserna blivit mer generösa i sina bedömningar. Någonstans runt 60007000 skarvar skjuts i . Prickning av ägg förekommer också då man doppar fåglarnas ägg i paraffinolja så att häckningen misslyckas. Både prickning och skyddsjakt måste emellertid ske utifrån kontrollerade och organiserade former. Misslyckas prickningen så att fåglarna störs i sin rytm, flyttar de vidare och lägger nya ägg med ökad geografisk spridning som resultat. Antalet ägg som fick prickas har ökat kraftigt . Med anledning av de skador skarven orsakar på fisket och fiskbeståndet finns det all anledning att öka både äggprickningen och skyddsjakten ytterligare eftersom trots den befintliga skyddsjakten kraftigt ökat . Det är också högst relevant att börja tala om allmän jakt i kombination med skyddsjakt för att dämpa skarvarnas utveckling och utbredning. Med låga bestånd av havsörn saknar skarven naturliga fiender och förökar sig onaturligt snabbt.
mot · GW02MJ421 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta ett program för sanering av de mest angelägna skeppsvraken baserad på en inventering av förekomsten av miljöfarliga vrak. Det finns 249 kända skeppsvrak bara i . Ett vrak efter en tysk ubåt från har också börjat läcka olja, förutom ett tidigare känt lastfartygsvrak. När ubåten lämnade kaj fanns dieselolja ombord som drivmedel, men förutom dieseloljan finns även åtskilliga ton bly ombord. Att tömma just den här ubåten på sin miljöskadliga last skulle dock vara extra farligt eftersom ubåten hade flera torpeder som troligen inte exploderat. Hur många tickande miljöbomber i form av olika vrak som totalt sett finns runt Sveriges kuster och som utgör hot mot vattnen och det livet har regeringen ingen uppfattning om eftersom någon inventering aldrig gjorts. Vi vet bara att ägarlösa vrak och övergivna båtar utgör ett miljöproblem genom läckage av till exempel oljor och metaller. Vrak bidrar också till nedskräpning av våra kust- och farvatten och deras omgivningar. Problemet är att det inte finns någon tydlig ansvarsfördelning på myndighetsnivå för vem som har ansvaret för att omhänderta, sanera och flytta vrak och ägarlösa båtar. uppmärksammade den förra regeringen på den oklara ansvarsfördelningen i skrivelse 2004/05:170. Även justitiekanslern konstaterade 2004 att ansvarsfrågan är oklar. Regeringen beslutade efter en skriftlig fråga från undertecknad () att ge Statskontoret i uppdrag att utreda vem som har rätt eller skyldighet att omhänderta, sanera och flytta skeppsvrak och ägarlösa båtar. Statskontoret lämnade till regeringen i en rapport och ägarlösa båtar där bland annat föreslås följande åtgärder: bör ges i uppdrag att inventera förekomsten av miljöfarliga vrak. bör ansvara för att de vrak som kan bedömas vara mest angelägna att åtgärda undersöks närmare på plats. bör ges i uppdrag att utarbeta ett program för sanering av de mest angelägna vraken. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen ge i uppdrag att utarbeta ett program för sanering av de mest angelägna skeppsvraken baserad på inventering av förekomsten av miljöfarliga vrak.
mot · GW02MJ423 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rovdjurspolitiken. Acceptansen för rovdjuren i de rovdjurstäta delarna av landet, till exempel och , förefaller att bli allt lägre. Det faktum att av landets rovviltsstammar finns inom av landets yta har gjort att boende i glesbygden fått en reducerad livskvalitet. Många omvittnade nära möten mellan människa och varg eller björn har lett till att skogen känns mindre trygg att vistas i. Dessutom påverkas den för så många meningsfulla jakten på älg och småvilt negativt. De nationella målen bör balanseras med motsvarande regionala mål. Med region avses i detta fall flera län, till exempel , och . Gör vi ingenting så ökar bara kraven på en större avskjutning som riskerar hela vargstammen. Jakt skulle medföra att rovdjuren blir skyggare än och därmed minskar konflikten mellan rovdjur och människa. Ett regionalt organ med deltagande från flera länsstyrelser, som har kunskap om de regionala och lokala problemen, bör få möjlighet ett besluta om skyddsjakt på björn, varg och lo inom ramen för regional förvaltning av etappmålen för rovdjuren.