ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K202 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personval. Det står ju klart att vissa partier inte gillar personval. Ett rent personval skulle förstås minska eller totalt ta bort möjligheterna för vissa arbetarekommuner att kvotera in vissa personer, att man är kvinna, att man är kvinna och ung, att man tillhör Metall, att man tillhör eller bor i en viss del av länet. Kvotering av bästa märke således, inget tal om att den som är bäst lämpad får uppgiften, inget snack om att medlemmarna skall få säga vem eller vilka man vill ha i . Oavsett vad vissa partier tycker: Personvalet har kommit för att stanna, även om intresset för kryssandet inte ökar som var tänkt. Det kan finnas många anledningar och förklaringar till detta, bl.a. att vissa partier helt motarbetar personvalet. Detta för att vissa partier har en toppstyrning av nomineringarna till olika listor inför valet. Vissa partier ser det som viktigare att kvotera in; man, kvinna, en från Metall, en från , en från norr, en från söder o.s.v. I storstäderna är det förståeligt att det är svårt att nå ut till väljarna, men vi som arbetar på landsbygden har bättre möjligheter och dessa möjligheter bör tillvaratas. Enligt min mening bör vi ha rena personval i ! Det behövs dock en mera omfattande och bättre information kring vad kryssandet innebär. Många tror också felaktigt att man inte behöver kryssa förstanamnet på en valsedel. finns ju spärrar, på , för kommunerna/landstingen och . Spärrarna bör om inte en nollspärr införs i ett första steg sänkas till en lägre nivå och sedan tas bort helt. Den politiker som får de flesta rösterna och har det största förtroendet hos väljarna skall självklart ha det politiska uppdrag som det handlar om. Kryssandet innebär också för oss som får många kryss att vi kan ställas mera ansvariga för den politik vi sedan bedriver. Detta sagt i fullt medvetande om att vissa partier vill ha regler där partierna inte politikerna är ansvariga. Personvalet har kommit för att stanna och personvalet bör utvecklas allt för att sätta hårdare press på oss politiker. Det finns helt klart en rädsla hos vissa politiker främst inom socialdemokratin och vänstern för att ha ett renare och klarare personval. Ett rent personval skulle ge ett annat resultat andra politiker, än de som satts dit av partierna, skulle väljas.
mot · GW02K203 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skilda valdagar. Ändra lagen så att de tre valen till riksdag, landsting och kommun sker . Riksdagsvalet bör ske och de övriga valen på en annan dag. Vi anser att det vore en fördel med skilda valdagar för de tre valen, valen till , och kommunfullmäktige. har folk svårt att vid allmänna val då det är tre olika val skilja på dessa val och verkligen skilja på vilka politiker man röstar på i de olika valen. Främst kommer landstingsvalet i skymundan. Det är nog också så att folk kanske röstar på en viss partiledare för att sedan upptäcka att just det partiet saknar bra kandidater på lokal och regional nivå. Det vore en fördel och bra för demokratins bästa om det blir skilda valdagar för de tre valen: Den nyordningen skulle också ge exempelvis politikerna i en möjlighet att profilera sig, och folk skulle få en chans att veta vilka kandidater som finns. försvinner valet till . Därför kommer personer som folk egentligen inte har röstat på till , och dessa politiker kommer att ta plats i . Samma sak gäller också kommunfullmäktige. Hur stor procent av väljarna vet vilka kandidater man röstat på?
mot · GW02K204 · 2008-09-17 00:00:00 — beslutar att det ges möjlighet till tjänstledighet för den ledamot som tillfälligt vill återgå till sitt yrke. Stoppa möjligheten att ha omfattande bisysslor då man är vald till riksdagsledamot! Att vara riksdagsledamot är ett heltidsuppdrag. Arbetsveckorna blir alltid närmare 55 än 40. Men det är ett roligt och stimulerande uppdrag. Många undrar dock hur riksdagsledamöter kan kombinera sina yrken och ta åt sig tunga uppdrag i sitt civila yrke alltmedan man sitter kvar i och uppbär i månadsarvode. Det här är inte bra. Det tillför en bit på politikerföraktets karta. Om nu någon tillfälligt vill utöva sitt yrke bör det då ske i kombination med en tjänstledighet och självklart ett avdrag på det arvode som utgår. Vill man exempelvis vara advokat, författare, skådespelare eller annat så bör man tvingas ta tjänstledigt från sitt uppdrag.
mot · GW02K205 · 2008-09-17 00:00:00 — Etik och moral inom politiken tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att politiker kan ta ut avgångsvederlag och s.k. inkomstgaranti trots att man har andra inkomster. Etik och moral är inte politikens kännetecken, tyvärr. Och bättre blir det inte då moral och etik tycks saknas då det gäller att ta ut ersättningar sedan man lämnat /regeringen detta trots att man har andra arbeten och inkomster. har det kommit fram att reglerna kringgås genom att f.d. riksdagsledamot bildar bolag och uppger att man har noll som inkomst och därmed haft och har rätt till ersättning. Detta kryphål måste stoppas. Det är inte första gången som detta förekommer, men hårdare regler måste till. Det här skapar politikerförakt, eller rättare sagt ökar på politikerföraktet. Inkomstgaranti är en nödvändighet att ha, men det skall vara för personer som inte har annat arbete. Och klart är också att eftersom vi ställer mycket hårda krav på samhällets medborgare om att söka jobb och t.o.m. att flytta för att få jobb måste vi i /regeringen ha regler som stoppar detta ofog att gömma inkomster i bolag.
mot · GW02K207 · 2008-09-17 00:00:00 — Minskning av antalet ledamöter i riksdag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter. Den här frågan har diskuterats utan resultat. Om man sedan ämnar sluta som riksdagsledamot kan vissa påstå att man motionerar om detta just för att man då inte själv drabbas. Jag har dock motionerat om denna fråga i minst tio, kanske . Frågan är: Är 349 ledamöter i riksdag ett bra antal? Det kan självklart diskuteras. Är det alltid antalet ledamöter som avgör effektiviteten i ? Det här är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar, nämligen att ha en rationell och bra organisation. Jag tror också att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statliga verksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskas, och jag tror att antalet ledamöter också kan minskas. Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter oavsett hur många de är fördelas över landet. Det får inte vara så oavsett befolkningsfördelningen i landet att en stor övervikt av ledamöterna representerar de stora städerna och kommunerna. En viss kvotering, med ett fast grundantal ledamöter till varje län, synes vara en lösning på detta problem. Jag föreslår att det utreds och undersöks om inte antalet ledamöter i riksdag kan minskas till 249, alltså en minskning med 100 ledamöter.
mot · GW02K208 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alkoholfri representation. Alkohol ses av många som ett självklart inslag vid finare middagar och dylika tillställningar, så också inom statens representation. Denna självklarhet borde dock vara allt annat än självklar. Alkoholforskningen visar tydligt att alkoholskadorna i ett samhälle inte bara beror på en liten andel människor som inte kan hantera alkohol, utan att skadorna främst beror på den totala alkoholkonsumtionen. Det är därför angeläget att inte bara begränsa alkoholkonsumtionen hos storkonsumenter utan också sänka den totala alkoholkonsumtionen. Den svenska restriktiva alkoholpolitiken, med inslag som höga alkoholskatter, detaljhandelsmonopol, åldersgränser och begränsade öppettider, är ett ovärderligt redskap för detta. Dock behövs det också åtgärder för att förändra samhällets syn på alkohol. I en kultur där alkohol ses som ett måste vid alla möjliga tillfällen, och den som avstår från alkohol ständigt måste försvara sig, dricks det rimligtvis mer än i en kultur där alkohol har en mindre framträdande roll. Oavsett om man är nykter alkoholist, väntar barn eller bara inte gillar smaken är det naturligtvis svårare att säga nej när alkohol är huvudalternativet och den som inte vill ha får säga till särskilt. Att staten genom sin representation bidrar till att befästa en alkoholkultur där det ska vara alkohol till maten och den som säger nej riskerar att ses som avvikande är därför inte oproblematiskt. Man kan hävda att utöver den generella restriktiva alkoholpolitik som förs så ska inte staten lägga sig i vad människor väljer att dricka. Detta må vara ett legitimt argument när människor själva betalar för drycken, men när alkoholen bekostas av skattemedel bör staten ha all anledning att ha synpunkter. Skattemedel bör användas så att de stödjer samhällets uppsatta mål om minskad alkoholkonsumtion, och då bör inte skattemedel gå till att bekosta alkohol vid statens representation. Därför bör offentligt bekostad representation i staten vara alkoholfri.
mot · GW02K209 · 2008-09-19 00:00:00 — begär att riksdagsstyrelsen återkommer med förslag till hur inkomstgarantin för riksdagsledamöter kan begränsas till maximalt . Genom en rad beslut har villkoren för avgångna riksdagsledamöter skärpts och blivit mindre generösa. Detta har varit rätt i sak och dessutom bra för anseende i samhället. Förutsatt att en avgående ledamot uppnått ålder och tjänstgjort av finns emellertid fortfarande en möjlighet att välja om man vill förvärvsarbeta eller inte fram till dess att allmän pensionsålder uppnås. Det är en viktig princip att människor som kan förvärvsarbeta skall göra så. I egenskap av lagstiftare har uppställt detta principiella krav mot medborgarna. Alliansregeringen hävdar också en tydlig arbetslinje. Inte minst av det skälet måste nu tillämpa samma krav mot sina egna ledamöter. Reglerna om den s.k. inkomstgarantin bör därför ses över med denna utgångspunkt. För riksdagsledamöter bör, precis som för förvärvsanställda, finnas en möjlighet att få omställningsstöd för att underlätta återgång till förvärvsarbetande eller företagande. Ett sådant stöd bör begränsas till maximalt ett kalenderår.
mot · GW02K211 · 2008-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet för kommuner att anordna extraval. har de regerande majoriteterna fallit i ett flertal kommuner, bl.a. , , , , och Sörmlandstinget. har det lett till att nya majoriteter bildats, ibland till minoritetsstyre och hoppande majoriteter. Efter senaste valet var det svårt att skapa fungerande majoriteter i flera kommuner, i synnerhet där blev vågmästare. Det här är naturligtvis ingen bra situation. verksamhet behöver en tydlig, konsekvent och stabil styrning och en tydlighet i vad politiken egentligen vill. Otydligheten riskerar att gå ut över kvaliteten i verksamheten. Än allvarligare är dock att medborgarna inte kan utkräva ansvar. För vem ska man utkräva ansvar av om det inte finns någon majoritet? Det vore rimligt om en kommun i ett läge när majoriteten fallit kan gå tillbaka till medborgarna och be dem välja en ny fullmäktigeförsamling. Det är ett demokratiskt underskott att den möjligheten inte finns . Extraval kan också vara ett sätt att vitalisera demokratin. Det skulle stärka det kommunala självstyret och den representativa demokratin. Det finns heller inga principiella skäl till att tillämpa ett annat synsätt på den lokala politiken än på den nationella, där möjlighet till extraval finns. Så argumenterade bl.a. , men fortfarande har inget hänt. borde det vara dags.
mot · GW02K212 · 2008-09-19 00:00:00 — Återuppväckande kommunalrättsligt av benämningen stad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att i kommunallagen öppna för användningen av begreppet stad. Genom kommunallag utmönstrades begreppet stad ur kommunalförfattningarna. 133 städer kom då att bli kommuner eller ingå som en del i kommun. Flera av framförallt de större tidigare städerna har oaktat detta börjat kalla sig stad. Det kan tyckas förståeligt att så sker, inte minst när de ska översätta sin benämning. I t.ex. engelskan översätts kommun till municipality. Åtminstone större kommuner i (som var stad) vill gärna översätta sig till city. Även beteckningar som stadshus, stadskansli, stadsjurist och stadsdirektör förekommer i många kommuner trots att stadsbegreppet rent juridiskt inte längre existerar. Exempel på kommuner som redan nu i sitt varumärke kallar sig stad är , , , och . Men alltfler av de tidigare städerna förefaller vilja kalla sig stad. Eftersom kommunallagen inte känner detta begrepp måste dock fullmäktige kallas kommunfullmäktige och styrelsen kommunstyrelsen liksom man i övrigt måste använda kommunallagens termer. Det förefaller därför rimligt att kommunallagen ändras så att det tydligt ges som alternativ att kommun också kan benämnas stad med konsekvensändring av vissa kommunalrättsliga begrepp för dessa. Att få göra denna benämning bör dock kanske i första hand endast gälla de tidigare städerna (dvs. högst 133 stycken). I tillåts kommuner att definiera sig som stad i enlighet med deras kommunallag. Det förefaller ändamålsenligt att låta detsamma gälla i . Regeringen bör alltså lägga förslag om denna mindre förändring av vår kommunallag.
mot · GW02K213 · 2008-09-23 00:00:00 — Värnandet av yttrande- och tryckfriheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnet av yttrande- och tryckfriheten. Reaktionerna på konstnären teckning av profeten blev i början av våldsamma. hamnade i skottgluggen efter tidningens beslut att publicera teckningen. Både och Nerikes Allehandas chefredaktör har mordhotats på en islamistisk webbplats (TT 15/9 2007). Och när ett folkkonstsymposium med som deltagare skulle äga rum på i tvingades museet kalla in vakter efter det att det hade kommit hotfulla samtal (SR 1/9 2007). Det är självfallet fullt legitimt att kritisera en tidning för ett publiceringsbeslut eller en konstnär för ett verk som han eller hon har skapat; det är själva innebörden av yttrande- och tryckfrihet. Men att hota människor som har en annan uppfattning är att attackera den rättigheten. Mordhoten mot och samt de hotfulla samtalen till i måste ytterst ses som ett angrepp på demokratin. Försvaret av yttrande- och tryckfriheten måste vara kompromisslöst. I sina internationella relationer måste vara mycket tydligt med att stå upp för det som är en hörnpelare i vårt lands demokratiska statsskick. Värnet av yttrande- och tryckfriheten måste vara starkt också på andra sätt. Skolan har en nyckelroll när det gäller att fungera som forum för upplysning och debatt. Rättsväsendet måste ge fall med hot mot människor som utnyttjar sina grundlagsskyddade fri- och rättigheter högsta prioritet.
mot · GW02K215 · 2008-09-24 00:00:00 — Inrättande av ett inrikesdepartement tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda inrättandet av ett inrikesdepartement. är tämligen ensamt om att inte ha ett inrikesdepartement. De flesta andra europeiska länder är organiserade med någon form av inrikesdepartement och detta av flera anledningar. Diskussioner om skadlig stuprörsmentalitet är mer regel än undantag och på flera nivåer funderas det friskt över hur vi ska få till ett bättre helhetsgrepp. Det kan dock tyckas onödigt att föreslå regeringen hur den ska organisera sig, men frågan är större än så. Det handlar om att anamma ett nytt synsätt där samordning och helhetssyn är tongivande. Dels gäller det krishantering och underrättelsefrågor som båda riskerar att saker, som det så kärt heter, faller mellan stolarna. Tragiska händelser såsom hot om terrorattentat och har exponerat behovet av ett dylikt samlat hanterande av svåra situationer. Det pågående framtagandet av en krishanterande myndighet och den inrättade centrala krishanteringsfunktionen på är nödvändiga steg i rätt riktning men ytterligare arbete behöver göras. Behovet av en bättre översiktlighet finns också när det gäller organiseringen av . Den pågående processen med utvecklandet av olika typer av regioner av olika storlek och innebörd ställer krav på att den statliga nivån kan hantera dessa olikheter. En förutsättning för detta torde vara att ha ett mer samlat grepp om dessa frågor, vilket skulle kunna bli fallet i ett inrikesdepartement. En utredning om denna typ av organisation skulle också sända välbehövliga signaler till kommuner, regioner och landsting att frågan om hur vi organiserar är viktig. Lärdomar kan dras från flera av våra europeiska grannar. På många håll innefattar inrikesdepartementen frågor som i ligger under , och Försvarsdepartementet. Vidare kan tänkas att vissa frågor från områdena näring, kultur och miljö även kan komma att inrymmas inom ramar. Det bör därav utredas hur ett inrättande av ett inrikesdepartement kan bli möjligt samt omfattningen på detsamma.
mot · GW02K216 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa teckentolk vid frågestunder. Det finns nästan två miljoner människor i som har en hörselnedsättning . Av dem klassas 120000 ha en svår eller mycket svår hörselnedsättning. Att vara hörselskadad är för det mesta inte ett synligt handikapp. Dessutom kan många försöka dölja skadan eftersom man inte vill avvika. I många sammanhang finns inte hörselslingor eller andra hjälpmedel. För dem som är helt döva är situationen än mer hopplös. Frågan om berättigade teckenspråkstolkar har legat i långbänk . Att kunna ta del av det offentliga samtalet är således inte lätt för dem som har nedsatt hörsel. Att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare och ta sitt demokratiska ansvar måste därför underlättas så långt som möjligt. Av den anledningen vill jag föreslå att beslutar att tillhandahålla en teckentolkare vid sina frågestunder. Frågestunderna sänds i SVT men är inte textade och därmed inte tillgängliga för människor med hörselproblem. En teckenspråkstolk vore därför ett viktigt komplement.
mot · GW02K217 · 2008-09-02 00:00:00 — beslutar om ändring av vallagen så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen gällande den s.k. treårsregeln. beslutar om ändring av vallagen så att rösträtt gäller fr.o.m. det år man fyller . Rösträtt för utländska medborgare Det finns en mängd samhällsmedborgare, permanent bosatta i riket, som ej har möjlighet att påverka sin vardag via demokratiska val, annat än i begränsad omfattning. De människor som förnekas att utöva en demokratisk påverkan via valsedeln är de som t.ex. kommit till som flyktingar, som är makar till svenska medborgare och andra som invandrat till riket av andra skäl såsom studier eller för att arbeta. anser att de nya invånarna i detta land som ännu inte har blivit svenska medborgare ska ha samma möjligheter att avlägga sina röster i folkomröstningar, i EU-parlamentsval och i riksdagsval som de har i kommunala val och landstingsval. Vi är övertygade om att det skulle innebära en ökad självkänsla, en ökad känsla av samhörighet och ett ökat valdeltagande bland dessa människor i kommunal- och landstingsval, om de kände att de fick fullt förtroende att kunna påverka sin egen vardag genom att tillsätta eller avsätta representanter även på riksplanet. Regeringen bör återkomma till med förslag om ändringar i vallagen i enlighet med motionens innebörd. Enligt dagens ordning sammanfaller rösträttsåldern med myndighetsåldern. Ordningen innebär att personer som tillhör samma årskull inte alltid får rösta i samma val; de som fyller efter valdagen har inte rösträtt i valet och måste vänta till nästa ordinarie val. anser att den nuvarande ordningen är olycklig. Valdeltagandet är lågt och sjunkande bland förstagångsväljare. Den politiska information som kan ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av ungdomsförbund och partier är därför särskilt värdefull. Den mobiliserande effekten av detta arbete försvagas dock av att en stor del av de elever som i klassrummet uppmanas att gå och rösta inte har rösträtt, utan måste vänta längre än sina klasskamrater innan de kan delta i ett allmänt val. Vallagen bör därför ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som man fyller . Regeringen bör återkomma till med förslag om ändringar i vallagen i enlighet med motionens innebörd. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GW02K218 · 2008-09-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att återkomma med ett tydligt regelverk för riksdagsledamöters bisysslor. Genom fria val tillsätter medborgarna i riket personer de tror och hoppas ska kunna representera deras åsikter och intressen. Enligt sätt att se på det är det ett förtroende som ska brukas på det mest ansvarsfulla sätt. De flesta riksdagsledamöter uppfattar säkert sitt uppdrag som just så viktigt och ansvarsfullt som vi inom anser det vara. Dock har det visat sig att en del ledamöter av , som de accepterat uppdraget att tjänstgöra som ledamot av kammaren, förvärvsarbetar i en stor omfattning. Åter andra har påtagit sig tidskrävande kommunala, ideella eller andra uppdrag. Enligt vårt förmenande är det inte möjligt att utföra sitt uppdrag som riksdagsledamot på ett tillfredsställande sätt om man är förvärvsarbetande i stor omfattning, eller är starkt engagerad inom föreningslivet eller innehar tunga politiska poster på kommunalnivå eller landstingsnivå. saknas ett tydligt regelverk i frågan, vilket tillåter varje parti att utforma sina egna regler i frågan. Vi kräver därför att en utredning tillsätts, i akt och mening att återkomma till med förslag om ett tydligt regelverk för ledamöters möjlighet att acceptera bisysslor de är ledamöter av riksdag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)
mot · GW02K219 · 2008-09-26 00:00:00 — beslutar om ändring i kommunallagen så att kommuner och landsting inte kan bedriva näringsverksamhet som konkurrerar med privat näringsverksamhet. Konkurrens på lika villkor har stor betydelse för tillväxten. Den ekonomiska utvecklingen i hämmas dock av en offentlig sektor som växt sig för stor. Privata företag kan i längden inte utvecklas om de ska tvingas möta skattefinansierad underprissättning och annan osund konkurrens från offentlig verksamhet. Enligt kommunallagens 2 kap. 7 § har kommunerna rätt att bedriva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åt invånarna i kommunen eller . När det gäller formuleringen "till allmän nytta" gör kommunerna i vissa fall rätt vidlyftiga tolkningar. Det finns alltför många exempel på kommuner som driver vandrarhem, solarier, båthamnar etc. Nya exempel tillkommer som passerar. Som ett exempel kan nämnas en medelstor svensk kommun som i sin växthusverksamhet drivit upp inte bara växter som använts för utplantering i kommunens parker utan även växter som till och med sålts externt utanför den egna kommunen. För det första måste man fråga sig om det är riktigt att en kommun kan producera varor och tjänster för extern försäljning utan vinstsyfte. På det viset kan priserna på det producerade hållas nere, vilket snedvrider konkurrensen. För det andra kan det starkt ifrågasättas om skattemedel ska användas på det sättet. Det kan knappast anses rimligt att kommuner och landsting ges möjlighet att ägna sig åt verksamhet som hotar det privata näringslivets verksamhet. Av detta skäl bör kommuner och landsting i det närmaste förbjudas att driva verksamhet som konkurrerar med privat näringsverksamhet. Detta bör regeringen ges till känna.