ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ287 · 2008-09-24 00:00:00 — Fri jakt av varg, lo och björn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försöksverksamhet med fri jakt av varg, lo och björn. Djur anpassar sig efter människors beteende. Alla som regelbundet vistas i skog och mark vet att djurs beteende i hög grad styrs av hur människor uppträder om de upplevs som vänligt sinnade och ofarliga blir djuren orädda och socialiseras medan ett hotfullt eller farligt beteende medför att djuren blir mer skygga och undviker kontakter. För sedan presenterades forskning som visade hur vissa fåglar kan identifiera enskilda människor. Fåglar som infångats och i fångenskap släpps lösa, känner igen och varnar sina artfränder när de personer som tidigare hållit dem fångna kommer i närheten. Historier om hur enskilda djur förflyttar sig mellan olika områden eller på annat sätt ändrar sitt beteende har ofta betecknats som skrönor, medan många jägare och andra människor som vistas i skog och natur tvärtom ser dem som sanna eller sannolika, och själva kan ge exempel på detta. I och finns detaljerade berättelser om hur till exempel björnar i områden med förbud på jakt blivit helt socialiserade och rör sig fritt i bostadsområden och till och med i storstädernas centrala delar, medan björnar i områden med friare jaktregler förblir skygga och söker sig från befolkade områden. I är jakt på varg fri. I finns ändå gott om varg, men till skillnad från i upplevs den inte som ett hot eller problem för människor och tamboskap. Den lettländska vargen är skygg, söker sig bort från befolkade områden och visar sig sällan i dagsljus. Mycket tyder på att skillnaden mellan den lettiska vargens beteende och den svenska vargen helt eller delvis beror på att vargen lärt sig att det är farligt att komma nära människor. har en rovdjurspolitik som varken tar hänsyn till djurs beteenden eller tar hänsyn till människors situation. Det är dags att byta fokus i rovdjursdebatten. För att den svenska rovdjurspolitiken skall bli accepterad måste den anpassas så att rovdjurens naturliga beteende lyfts fram. Enligt vår uppfattning bör det innebära åtgärder som minskar djurens tendens att socialiseras genom en restriktiv jaktlagstiftning. För att underlätta detta bör ett kontrollerat försök med fri jakt införas på rovdjur. Inledningsvis bör det ske i en begränsad del av landet i första hand i områden där rovdjuren utvecklat ett onormalt, oskyggt beteende.
mot · GW02MJ288 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillåtelse att använda bättre och mer kraftfulla bekämpningsmedel mot mördarsniglar. måste få samma möjligheter som övriga att bekämpa mördarsniglar. De ökar mer och mer och blir ett allt större problem för såväl lantbrukare som för landets trädgårdar. Behovet av att bekämpa dessa skadedjur har nått en sådan nivå att vi måste använda bättre bekämpningsmetoder. Att handplocka eller försöka stänga ute dem från trädgårdarna håller inte längre. De riskerar även kvaliteten på vårt djurfoder då ensilaget förorenas av dessa djur. måste bekämpa dessa skadedjur mer brett och med bättre bekämpningsmedel.
mot · GW02MJ289 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort anmälningsplikten av barkborrsfällor. Granbarkborrens skador mot våra skogar ökar, och då måste också bekämpningen av denna skadegörare öka. Ökade skador i skogen hotar nettoinkomster och förstör stora värden för landets skogsägare. Det förändrade klimatet kommer även att innebära att risken för kraftfulla stormar ökar och att skadorna på grund av sämre tjälad mark därmed kommer att orsaka stora skador på vår skog. Trycket ökar då snabbt på att kunna arbeta upp stormskogen men också kunna förebygga och minska skadeangreppen och förökningen av barkborre efter stormangreppen. är det möjligt att placera ut fångstvirkesfällor, men de ska anmälas till , vilket är ett onödigt byråkratiskt ingrepp eftersom den person som utför detta måste ha tillstånd för att använda bekämpningsmedlet och även måste föra sprutjournal på hur han använt bekämpningsmedlet. När en lantbrukare utför bekämpning på en åker journalför han detta, men han behöver inte skicka en anmälan till om att han har bekämpat. Vi måste också våga lita på att våra skogsägare klarar av uppgiften utan att ska behöva vara inblandad genom en separat anmälan.
mot · GW02MJ290 · 2008-09-29 00:00:00 — Minskning av antalet vildsvin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över jaktlagstiftningen så att den tillåter en ökad jakt och avskjutning av vildsvin. Vildsvinen ökar allt mer och gör stora skador på lantbruksgrödor och trädgårdar. Vildsvinen är oerhört svårjagade och mycket försiktiga när de söker föda. De har ett bra minne vilket gör att det är få individer som kan skjutas vid samma åtelplats. Vildsvinen blir fort könsmogna och kan få två kullar . Det gör att flocken ökar mycket snabbt i storlek. För att vi inte ska tappa kontrollen över dess utbredning och snabba förökning måste vi omgående se över jaktreglerna för att öka avskjutningen. Det kan vara nödvändigt att ge speciella tillstånd för jakten i vissa områden, för att minska bestånden. Det kan också vara nödvändigt att få använda motorfordon i jakten. Lantbrukarna ska kunna få skydda sina grödor utan inskränkningar. borde dra lärdom av där det är stora problem med vildsvinen och jägarnas tid går åt till att vakta grödor och planteringar. Vi måste redan nu stämma i bäcken innan detta blir ett stort problem för hela landet.
mot · GW02MJ292 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en ny kampanj eller nationell samling som syftar till ett skräpfritt . Under vår skol- och uppväxttid påmindes vi ständigt om behovet och viljan att hålla vårt land rent från nedskräpning. Det fanns en fortlöpande kampanj vid namn Håll Rent. Stiftelsen är en opinionsbildande organisation som verkar för att minska individens nedskräpning, främja återvinningen och öka miljömedvetenheten i syfte att bidra till en hållbar utveckling. När naturen ren startade var det kampen mot skräpet som stod i fokus. Kampanjen syftade till att vi tillsammans skulle ta ett gemensamt ansvar för att se till att all nedskräpning av vår svenska natur stoppades. Både statliga myndigheter och kommuner var involverade på olika sätt, kommunerna framför allt genom att se till att papperskorgar och sopsäckar fanns tillgängliga på lämpliga platser, men också genom att i skolan från tidig ålder informera och undervisa skolbarnen om nyttan av en ren natur. Resultatet blev att vi fick ett renare . Dessvärre kan vi nu konstatera att nedskräpningen tagit fart igen. Vi ser det utefter våra vägar och vid rastplatser. Vi ser det vid badstränder och parkeringar. Vi ser det i städernas parker där det för vissa invånare blivit en vana att bara lämna kvar förpackningar och burkar när man intagit en snabblunch eller ett kvällsmål. Eller se bara hur det ser ut på våra biografer när filmen är slut. Lägg därtill att antalet utplacerade papperskorgar i våra städer och tätorter tycks vara alltför få. Det leder till att de blir överfulla och inte töms tillräckligt snabbt, vilket i sin tur bidrar till den ökade nedskräpningen. Att vara rädd om vår natur och motverka nedskräpning måste vara lika aktuellt som det var när Håll Rent-kampanjerna drogs igång. Det finns behov av att återuppta detta arbete i större omfattning än vad som görs . Vi vill därför att regeringen i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och stiftelsen tar initiativ till en ny kampanj eller nationell samling kring ett arbete som syftar till att vara rädd om vår natur och verka för ett skräpfritt .
mot · GW02MJ293 · 2008-09-24 00:00:00 — Förbud mot ormar i flerfamiljshus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett förbud mot giftiga ormar i flerfamiljshus bör införas. Det är inte ovanligt att hyresgäster eller bostadsrättsinnehavare i flerfamiljshus äger och hyser en eller flera ormar i sin lägenhet. Det kan handla om relativt ofarliga ormar, men också farliga och giftiga ormar. rymmer farliga och giftiga ormar. Det är en stor yttre fara för dem som lever i flerfamiljshus där rymningen skett. Att ägaren har ett ansvar för förvaringen av djuret, och därmed också för brister i förvaringen av detsamma, är det ingen tvekan om. En del kommuner i tillåter giftiga ormar i bostäder och en del kommuner har totalförbjudit ormar i bostäder. Flera kommuner i landet kräver tillstånd för att ha ormar i lägenhet. Lägenhetsinnehavaren och ormägaren måste helt enkelt ansöka hos miljö- och hälsovårdsnämnden (eller motsvarande) om tillstånd för sitt orminnehav. De kommuner som kräver tillstånd motiverar det med vikten av att garantera människors säkerhet och trygghet och för att undvika oönskade kontakter. Många människor är rädda för ormar. Fastighetsägarna ska veta om det finns orm i huset för att kunna informera övriga hyresgäster. Men många ormägare känner inte till att det krävs tillstånd eller också bryr man sig inte om att ansöka om tillstånd. Därför är mörkertalet stort. Antalet ormar i flerfamiljshus är betydligt större än antalet beviljade tillstånd. Den som vill äga farliga eller giftiga ormar där ägandet är tillåtet enligt föreskrift i lag för privatpersoner ska naturligtvis få göra det, förutsatt att djuret inte förvaras i ett flerfamiljshus. Och förutsatt att personen ansvarsfullt förvarar ormen ett för tredje man säkert sätt. Förvaring bör bara tillåtas i privatägd bostad. Detta för att inte utsätta tredje man för fara. Med anledning av ovanstående motivering bör giftiga och farliga ormar förbjudas i flerfamiljshus eftersom de även utgör en fara och ett hot för de övriga boende i huset.
mot · GW02MJ294 · 2008-09-24 00:00:00 — Giftiga ormar i hemmet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till regelskärpning när det gäller innehav av giftiga ormar. har det blivit alltmer populärt att inneha reptiler av olika slag som husdjur. Denna förändring av vilka husdjur som finns i de svenska hushållen kan i mångt och mycket förklaras av våra öppnare gränser inom EU. Därmed inte sagt att detta är något negativt utan det finns , så långt vi kan se, en rimlig lagstiftning som reglerar införseln. Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Det blir alltmer vanligt att man går samman och bildar föreningar på såväl nationell som lokal nivå. Men som inom alla områden finns det företeelser som går över gränsen för vad man ur ett allmänt perspektiv kan uppfatta som acceptabelt. Vissa kommuner har infört ett totalt ormförbud, andra kommuner ger tillstånd till innehav av alla ofarliga ormar. Men i de flesta kommuner är det helt fritt att inneha ormar, oavsett om ormarna är ofarliga eller farliga. har vi sett flera fall där giftiga ormar inneburit livsfara för människor då de försvunnit från sina burar. I ett uppmärksammat fall i fick ägaren livshotande skador. I försvann en orm från sin ägare. Den återfanns senare, men den var borta förorsakade ormen stor rädsla, osäkerhet och otrygghet för människorna i närområdet. Ormägaren hade alla tillstånd som krävdes för att få ha ormen hemma hos sig. Många av de ormar som människor har som husdjur är giftiga, och när människor har dem hemma hos sig kan livsfarliga situationer uppstå, inte bara för den som äger ormen utan även för omgivningen. Därför bör reglerna kring innehav av giftiga ormar som husdjur skärpas.
mot · GW02MJ296 · 2008-09-30 00:00:00 — Fullvärdig matfisk återförs till havet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt inom EU ska driva kravet på ett system som förhindrar fisk utanför kvotsystemet att återföras till havet. På grund av överfiske och i vissa fall utfiskning är det fiskepolitiska arbetet högst aktuellt som ett miljöpolitiskt arbetsområde. Det handlar bland annat om fiskerinäringens kris och om åtgärder som bevarar fiskebestånden. EU:s gemensamma fiskeripolitik har ibland visat sig få negativa konsekvenser. Ett problem med gällande kvotsystem är vad man gör med fångad fisk när kvoten är fylld. Kvotsystemets akilleshäl är att fiskare tvingas återföra den del av fångsten som överstiger kvoten till havet. Det handlar om fullvärdig matfisk som med gällande regelsystem måste återföras till havet. Fisken är död och ligger sedan på botten och ruttnar, där den förbrukar syre med försämrad miljö för bottenlevande organismer som följd, vilket i sin tur påverkar fiskbestånden negativt. Det är naturligtvis avgörande att EU:s fiskeripolitik bygger på att havets resurser kan brukas på ett både ekologiskt och ekonomiskt hållbart sätt så att fiskerinäringen ges möjlighet att utvecklas långsiktigt. Arbetet med fiskeripolitiken inom EU måste aktivt drivas vidare med höga ambitioner från sida. Frågan om att skapa ett nytt system som förhindrar att fisk utanför kvoten återförs till havet är i det sammanhanget högst aktuellt. Ett verktyg som kan användas är selektiva fiskeredskap som förhindrar fångst av icke tillåten fiskart.
mot · GW02MJ297 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till ett förtydligande i skogsvårdslagen angående viltbeten i skogen. Enligt skogsvårdslagens portalparagraf skall skogen skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötsel skall hänsyn tas även till andra allmänna intressen. En del personer tolkar denna paragraf så att det är enbart skogsbruk och friluftsliv som omfattas. Debatten om våra viltstammars skador på den produktiva skogen är omfattande. Många hävdar att viltstammen generellt är alltför stor. lämnar det aktiva skogsbruket allt mindre utrymme för det foder som viltet naturligen behöver. Till exempel behöver älgen tallskott, men planteras det färre tallar blir naturligtvis skadorna på de befintliga tallarna större. Det finns mycket skogsmark som kan lämnas och brukas som viltbetesmark. Våra kraftledningsgator är ett exempel på detta. Det finns fler exempel, men osäkerheten är stor om det är ett brott mot den ovan citerade portalparagrafen i skogsvårdslagen. Därför bör lagen förtydligas så att det framgår att allmänna intressen i skogsvårdslagens mening omfattar viltbeten i skogen.
mot · GW02MJ298 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tydligt bör reglera vildsvinsjakt vid åtel i kommande ny förvaltningsplan för vildsvinsstammen. Vildsvinsstammen i breder ut sig över landet och på vissa håll är ökningen väldigt stor. Det beräknas att det finns cirka 60000 vildsvin i landet, från och söderut. Stammen måste förvaltas för att hålla skadorna i jordbruksnäringen på en rimlig nivå. Dessutom ökar farorna för viltolyckor i trafiken med en allt för stor vildsvinsstam. En jaktform som används för att beskatta stammen är så kallad jakt vid åtel. Det finns många synpunkter på jaktformen, men den har stora fördelar när det gäller att selektera vilka djur som skall tas bort, och skadeskjutningsrisken är betydligt mindre än vid andra jaktformer. Tyvärr har en del ägare av mycket små markområden missbrukat jaktformen. Genom att kraftigt utfodra vildsvinen har man skapat en onaturligt stor viltstam som förorsakar skador på grannarnas jordbruk. På dessa marker, ofta mindre än , utarrenderas sedan åteljakt på denna onaturliga stam till i många fall väldigt höga arrenden. Arrendena är från dagsarrenden och uppåt. Denna jaktform är både oetisk och skapar problem för omgivningen. har på regeringens uppdrag redovisat förslag till hur en ny förvaltning av vildsvinsstammen bör se ut. Bland annat föreslår att planerad åtling och utfordring ska ske på platser som ligger på behörigt avstånd från odlingsmark. Med behörigt avstånd avser eller till främmande jordbruksmark. Endast en automatutfodring per och max två . Ingen utfordring får ske på marker mindre än , anser . Genom att reglera detta avstånd till grannmarker går det att styra jakten så att den sker på en naturlig stam, inom den egna jaktmarken eller inom ett överenskommet jaktvårdsområde. När regeringen presenterar ett förslag till ny förvaltning av vildsvinsstammen måste en tydlig reglering av vildsvinsjakt vid åtel, i enlighet med förslag, ingå som en viktig del.
mot · GW02MJ299 · 2008-09-30 00:00:00 — Förbud mot giftormar i bostäder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot att hålla giftiga ormar i privatbostäder. Det blir allt vanligare att framför allt ungdomar håller giftiga ormar som sällskapsdjur i sina privata bostäder. Skälen till detta kan vara många, och inte alltid är det ormarnas bästa som står i fokus. Anmälningsplikt gäller men följs sällan och stor oro uppstår bland grannar och övriga människor i grannskapet när de krälande djuren rymmer från sin fångenskap. Många hyresgäster är oroliga för att få in dessa rymlingar i sina bostäder och känner stort obehag. I vår djurskyddslagstiftning strävar vi efter att djuren skall leva under så naturliga former som möjligt. Det kan knappast vara nära en naturlig miljö för dessa ormar att vistas i en lägenhet i en annan världsdel, instängda i ett minimalt utrymme. Det blir knappast bättre när de rymmer. Därför bör regeringen återkomma till med ett förslag som innebär att inga giftiga ormar får hållas som husdjur i privata bostäder.
mot · GW02MJ301 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tar initiativ till att återinföra klimatinvesteringsprogrammen. De lokala investeringsprogrammen och klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) har varit mycket framgångsrika för att minska de svenska utsläppen av växthusgaser. Sammantaget beräknas de kommande och pågående klimatinvesteringsprogrammen minska utsläppen av växthusgaser med en och en halv miljon ton . Därför var det ett stort misstag av den borgerliga regeringen att avbryta klimatinvesteringsprogrammet. Jag vill i stället återinföra, bygga ut och utveckla Klimpprogrammet. Det handlar bland annat om utbyggnad av fjärrvärme, rötning av avfall till biogas, övergång till biobränslen, energieffektivisering och lokal information om klimatfrågan. Regeringen bör ta ett initiativ till hur detta ska kunna genomföras då resultaten tydligt visar att klimatinvesteringsprogrammens åtgärder verkligen gett resultat.
mot · GW02MJ302 · 2008-09-25 00:00:00 — Omställning för produktion och konsumtion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera forskning, utvecklingsarbete och planering av ett framtida hållbart lantbruk mot bakgrund av omställningen av vårt energisystem. Alltfler ser oljan som en begränsad resurs som gradvis kommer att behöva fasas ut och ersättas med andra energislag. Klart är att en del oljefyndigheter redan håller på att tömmas ut, men det är mindre säkert i vilken grad som de varaktigt kommer att ersättas av andra. Riskerna ökar när alltmer av oljeexporten utgår från några få länder. Det viktiga är att alltfler ser oljan som en begränsad resurs, som gradvis kommer att behöva fasas ut och ersättas med andra energislag. Så har delvis redan skett. i använder vi väsentligt färre oljeprodukter, sett i förhållande till ekonomins storlek, än . Omställningen har dock gått längre i än i , där tillgången på olja till lågt pris länge har betraktats som självklar. Enigheten är således stor om att den hittillsvarande tillgången på billig olja sannolikt kommer att upphöra inom överskådlig framtid. Detta kommer oundvikligen att få stora konsekvenser såväl globalt som lokalt. Förutom kraftigt höjda energipriser kommer detta också att innebära att transporter och andra energikrävande verksamheter med nödvändighet måste begränsas, inte minst av klimatskäl. En följd av utvecklingen med höjda priser på bensin och råvaror blir förmodligen också att lokal uthållig livsmedelsproduktion blir viktig på ett helt annat sätt än . Produktionen av livsmedel och bioenergi kommer att konkurrera om samma odlingsmöjligheter. Att det i övrigt råder stor osäkerhet om den framtida utvecklingen får inte tillåtas leda till att angelägen analys, forskning och planering inför de helt nya förutsättningarna för svenskt lantbruk försenas. Det är därför angeläget att regeringen måste verka för att de långsiktiga energifrågorna och därmed sammanhängande strukturfrågor med hög prioritet måste ingå i forskning, utvecklingsarbete och planering för ett framtida uthålligt lantbruk.
mot · GW02MJ303 · 2008-09-30 00:00:00 — Översyn av fågel- och habitatdirektiven tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en översyn av EU:s fågel- och habitatdirektiv. I EU:s fågel- och habitatdirektiv regleras skyddet för både djurarterna och deras livsmiljöer. Direktivet utformades när EU bestod av endast ett fåtal länder och har i grunden inte förändrats när fler medlemsländer tillkommit, EU:s geografiska område har mångdubblats och många nya livsmiljöer tillkommit. De klimatologiska och biologiska förutsättningarna för den biologiska mångfalden och djurarternas livsmiljöer i norra och på , för att ta två vitt skilda men belysande exempel, är helt annorlunda. Därför bör den verka för att EU ser över direktiven så att större hänsyn tas till de lokala förutsättningarna när bevarandestatus och livsmiljöer ska fastställas.
mot · GW02MJ305 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att regeringen skyndsamt redovisar sin avsikt med förändringarna av framtida verksamhet. har som förvaltningsmyndighet inom jordbrukets område till uppgift att arbeta effektivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. Det har emellertid skett stora förändringar, och fler planeras av regeringen vad gäller framtida verksamhet. har införlivats med som antalet arbetstillfällen har minskat. är nu föremål för ett antal utredningar. Främst kan nämnas utredningen om myndighetsstrukturen inom livsmedelskedjan och Utredningen av administration, organisering och kontroll av jordbruksstöden, men även den avslutade . En särskild utredare har tillsatts för att göra en översyn av , , , och . Men det finns ytterligare utredningar om bland annat vilt och vattenbruk som indirekt kan ha en påverkan på verksamhet. Förutom pågående utredningar påverkas verksamhet även av andra omvärldsförändringar, till exempel fortsatta reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. Trots detta finns det ingen tillgänglig sammanställd information över vilka utredningar som kan komma att påverka verksamheten vid i vad gäller antalet årsarbetstillfällen såväl ökningar som minskningar. Mot bakgrund av ovanstående är det ytterst angeläget att regeringen skyndsamt redovisar sin slutgiltiga avsikt med förändringarna av framtida verksamhet. i (s)