mot · GW02Sf330 · 2008-10-06 00:00:00 — Detta skulle innebära att återbetalningsskyldigheten bestäms utifrån dagsaktuell inkomst om inkomsten ändrats . På grund av beräkningsreglerna för underhållsstöd är det många föräldrar som inte kan bli skuldfria. I kronofogdens årsredovisning framgår att antalet obetalda skulder 2007 är det högsta . Antalet ansökningar om skuldsanering slog också rekord. I rapporten kan man läsa följande: Kronofogden har slutligen inlett ett arbete med att se över möjligheten att begära eftergift för skuldsaneringsgäldenärer som har skulder för underhållsstöd . Skuldsaneringslagens regler om beräkning av gäldenärens betalningsutrymme harmonierar inte med reglerna om återbetalningsskyldighet i lagen om underhållsstöd. Det leder till att vissa skuldsaneringsgäldenärer, efter genomförd skuldsanering, är skuldsatta och att den ekonomiska rehabiliteringen därmed misslyckats. av alla som genomgår skuldsanering får nya skulder till för underhållsstöd. efterger inte dessa skulder. Det innebär att människor som genomgår skuldsanering fortfarande har stora skulder. Bland de 480000 personer som har skulder i register har skulder för underhållsstöd till . En förändring av beräkningsreglerna enligt CSN-modellen skulle troligtvis minska detta antal. Överskuldsättning är ett stort samhällsproblem. Enligt finns det ca 400000 personer som befarar att de inte kommer att kunna betala sina räkningar , och enligt myndigheten har överskuldsatta personer lägre hälsovärden än normalbefolkningen. Mot bakgrund av det som anförs bör regeringen ändra beräkningsgrunden för underhållsstödet i enlighet med CSN-metoden vid beräkning av inkomstunderlag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidare måste frågan om finansiering av umgängesresor få sin lösning vad gäller vårdnadshavare som inte har ekonomisk möjlighet att resa och träffa sina barn. Möjligheten att tillhandahålla ekonomiskt stöd som är reglerat inom ramen för underhållsstödet, och återbetalningsskyldighet bör därför övervägas. menar att detta är väsentligt för att framför allt umgängesföräldern ska uppleva underhållsstödssystemet som rättvist. Därför bör regeringen återkomma med förslag på förbättringar angående umgängesresor i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 9.3Rätt att överlåta föräldrapenning vid sjukdom Enligt gällande regelverk har föräldrar rätt att överlåta med föräldrapenning till den andra föräldern. Som förälder räknas den biologiska föräldern, en sambo till föräldern, en adoptivförälder eller en person som har delad vårdnad om barnet. Om det däremot bara finns en förälder har denna inte rätt att överlåta dagar med föräldrapenning till någon annan. Denna regel skapar stor ekonomisk utsatthet bland ensamstående föräldrar med ensam vårdnad. Om man exempelvis blir sjuk och tvingas ligga på sjukhus kan man inte överlåta sin föräldrapenning till en mormor eller kompis för att lösa barnomsorgen. Enligt organisationen medför denna regel att ensamstående föräldrar ibland tvingas avstå från vård. Utredningen föräldraförsäkring Kärlek, Omvårdnad, Trygghet (SOU 2005:73) uppmärksammade dessa brister i föräldraförsäkringen och föreslår två åtgärder för att avhjälpa problemet. Utredningen föreslår att en ensamstående förälder under vissa förutsättningar ska kunna få hjälp i samband med barns födelse genom att en annan försäkrad än en förälder i vissa situationer kan få rätt till tillfällig föräldrapenning . Vidare föreslår utredningen att en ny ersättning ska införas där en ensamvårdande förälder som på grund av egen sjukdom eller smitta inte själv kan vårda barnet, under vissa förutsättningar ska få hjälp av en annan försäkrad som vårdar barnet i förälderns ställe. Syftet med den nya ersättningen skulle vara att täcka alla barns behov av vård och omsorg . Dagens regelverk är gammaldags och utgår ifrån att alla familjer ser likadana ut. instämmer därför i utredningens förslag om förbättringar av föräldraförsäkringen för ensamvårdande föräldrar. Mot bakgrund av det som anförs bör ensamvårdande föräldrar under vissa omständigheter ha rätt att överlåta föräldrapenning till någon annan försäkrad. Dessutom bör det vara möjligt för ensamvårdande föräldrar att få hjälp i form av att en annan försäkrad får rätt till tillfällig föräldrapenning i samband med ett barns födelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10Från ekonomisk familjepolitik till ekonomisk barnpolitik Familjebegreppet, som det används inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, utgår från kärnfamiljen som norm. Denna fokusering är också ett tydligt heteronormativt uttryck. vill komma bort från denna fastlåsning och istället sätta barnen i centrum. Vi vill understryka vikten av att barn får växa upp i en trygg miljö, med fungerande vuxna omkring sig. Utgångspunkten är att det är barns vårdnadshavare som utgör barnets trygghet. Att det biologiska föräldraskapet ofta sammanfaller med vårdnaden är i detta sammanhang av mindre betydelse. Det är utifrån barnens behov av social och ekonomisk trygghet vi formulerar vår politik. För att samstämmighet ska råda med trygghetssystemets avsikter, bör politikområdet byta benämning till Ekonomisk barnpolitik. bör rekommendera regeringen att en sådan ändring kommer till stånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 11Ändrad målformulering för starkare jämställdhetsperspektiv Regeringen har ändrat målsättningen för den ekonomiska familjepolitiken från att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden till att den ekonomiska familjepolitiken skall bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. har avvisat denna ändring, eftersom det undanröjer det omfördelande syftet med trygghetssystemens utformning. Vi föreslår istället att ett tillägg görs till den tidigare målformuleringen som slår fast att politiken även ska vara utformad på ett sådant sätt att den bidrar till en utveckling mot ökad jämställdhet i samhället. Arbetet för en jämställd arbetsmarknad bedrivs inte enbart inom arbetsmarknadspolitiken utan måste ske parallellt med arbetet inom andra politikområden, inte minst familjepolitiken. En utvecklad målformulering skulle inte konkurrera med ett fokus på barns bästa, utan kan snarare sägas förstärka detta. Barn behöver ett jämställt samhälle för att deras bästa ska vara en reell möjlighet. Barn mår bra av att ha flera vuxna som står dem nära och av att ha föräldrar som har trygga jobb med rättvisa löner. Också barn gynnas av ett arbetsliv som ser både män och kvinnor som självklara föräldrar. Att stärka kvinnors ekonomiska förutsättningar är att stärka barnens skydd mot fattigdom. föreslår mot denna bakgrund följande lydelse av målformuleringen för politikområdet Ekonomisk familjepolitik: Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska och jämställdhet mellan könen skall uppmuntras inom ramen för den generella politiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.