mot · GW02Ju379 · 2008-10-01 00:00:00 — röstade då emot förslaget som innebär en ökad individualisering och bättre utslussning från livet i anstalt till livet i frihet. Individualiseringen är en efterlängtad utveckling på kriminalvårdens område och innebär att den intagnes agerande i fängelset ska påverka utslussningen och strafftiden. Det skapar incitament att sköta sig med belöning och förmåner, liksom repressalier för den som missköter sig, rymmer eller på annat sätt motarbetar kriminalvårdens ambitioner. Till detta ska läggas motstånd mot den lyckade reformen med elektronisk fotboja. Luckras dessa två viktiga reformer upp, blir konsekvensen ofelbart att det behövs ännu fler platser i våra anstalter framöver. Vi menar att regeringen nu måste ta initiativ till att införa en ökad individualisering. röstade igenom propositionen En modernare kriminalvårdslag. Den började gälla fr.o.m. . Med den nya kriminalvårdslagen ville vi socialdemokrater åstadkomma en förbättrad och mer strukturerad övergång från livet i anstalt till livet i frihet. En grundtanke var att individualisera kriminalvården. Utslussningen skulle anpassas till vad varje intagen behöver för att förbättra förutsättningarna för att han eller hon ska klara sig i samhället efter frigivningen utan att återfalla i brott. Ett av utslussningsalternativen var vistelse i halvvägshus. Halvvägshus innebär att den intagne är placerad i ett av Kriminalvården kontrollerat hem som är anpassat för att ge intagna särskilt stöd och tillsyn. Den borgerliga regeringen har emellertid visat ett ljummet intresse för verksamheten med s.k. halvvägshus. Inte förrän inleddes verksamheten och då endast med totalt 23 klienter placerade. , , är antalet klienter endast 34 stycken. Den borgerliga regeringens passivitet avseende förbättrad utslussning är svår att förstå. Både samhället och den enskilde individen tjänar på att den intagne på ett så bra sätt som möjligt kan komma in i samhället igen. Dessutom är halvvägshus ett ekonomiskt billigare alternativ än anstalt. Vi menar att regeringen måste anstränga sig för att förbättra utslussningen och öka antalet klienter i halvvägshus till minst 200 stycken. Det skulle ge Kriminalvården en besparing på ca . Det är viktigt att kriminalvården utformas på ett humant sätt så att den intagnes anpassning i samhället främjas och skadliga följder av frihetsberövandet motverkas. Förberedelserna för den intagnes frigivning ska vara särskilt inriktade på konkreta åtgärder för att underlätta övergången till ett liv i frihet. Syftet är att den intagne vid frigivningen i möjligaste mån skall ha sin försörjning ordnad genom arbete eller på annat sätt och att han eller hon skall ha tillgång till bostad. Trots detta vet vi att av de intagna saknar ett arbete efter frigivningen. av dem som intas i anstalt är narkotikamissbrukare. Deras risk att återfalla i brott är mycket hög. Behandling ges inom kriminalvården. Den nya insatsen vårdvistelse ger möjlighet att börja tidigare med behandling. Tyvärr återfaller många igen efter frigivandet. Det är viktigt att kommunerna har en god beredskap för att kunna erbjuda stöd och vård som behövs efter frigivandet. För att underlätta kommunernas möjlighet till detta menar vi att det bör utredas hur alla de resurser som finns inom missbrukarvården, , Arbetsförmedlingen etc. kan samordnas på ett bättre sätt för att ge varje enskild individ ett relevant stöd i samband med frigivningen, en s.k. muckarpeng. Stödet ska vara individuellt och insatserna ska vara riktade mot till exempel fortsatt missbrukarvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som skrivits under av den enskilde, kriminalvården och kommunen. Det är viktigt att bemöta barn och ungdomar som är brottsoffer på rätt sätt. Första kontakten kan vara avgörande för deras fortsatta bearbetning och hantering av vad de varit med om. Vi har tidigare vidtagit åtgärder för att hela rättskedjan ska ha utbildning om hur brottsoffer bemöts. Att möta utsatta barn och ungdomar kräver såväl speciell kompetens som vana. Det är viktigt att barnet känner sig tryggt och får information. har det fungerat så att barn som utsatts för våld eller andra övergrepp slussats omkring mellan olika myndigheter. Det har tagit tid och kraft från alla inblandade. finns det emellertid ett tiotal barnahus runt om i landet. Denna verksamhet har efter utvärdering visat sig vara mycket väl fungerande på så sätt att barn som utsatts för våld eller övergrepp fått ett bättre bemötande, bättre stöd i rättsprocessen och bättre psykosocialt stöd i den inledande fasen av den rättsliga utredningen. Den så viktiga samverkan mellan myndigheterna har blivit mer effektiv. Barnahus innebär att man samlar alla utredande myndigheter, stöd och behandling under ett och samma tak i en miljö som är anpassad för att i största möjliga mån minska påfrestningarna för barnet. Genom barnahus kan de olika myndigheterna som möter utsatta barn samverka bättre. Under samma tak, i en miljö anpassad för barn, ska man både kunna göra förhör, utreda och eventuellt ge behandling. Detta ska leda till att arbetet sker snabbare och att ett större utbyte av kunskap sker. Därför vill vi socialdemokrater se att det ska finnas minst ett barnahus i varje län framöver, vilket regeringen aktivt bör stimulera. Vi anser också att regeringen bör medverka till att barnahusens uppdrag ska omfatta barn . arbetar barnahusen olika. Vissa har satt en gräns redan vid . Vi anser att barn-begrepp ska gälla för barnahusens verksamhet dvs. barn är barn . delredovisning över försöksverksamheter med barnahus visar att ett flertal av dem exkluderar barn som bevittnat våld ur sin målgrupp. I själva verket är det endast två av sex verksamheter som anser att dessa barn ingår i verksamhetens uppdrag. En av förklaringarna till detta torde vara att det inte är kriminaliserat att utsätta barn för att bevittna våld. Därmed är barnet inte att betrakta som brottsoffer. Regeringen bör därför i dialog med huvudmännen för nu verksamma barnahus framhålla vikten av att barn som bevittnar våld framöver ska tillhöra barnahusens målgrupp. Det finns många frivilliga krafter som arbetar för att öka tryggheten för kvinnor som utsatts för våld. Kvinno-, tjej- och brottsofferjourer gör ett oersättligt arbete för att ge stöd till kvinnor i kris. Genom sin lokala förankring kan de lätt nå kvinnor på plats. Men vi behöver också fånga upp männen som misshandlar för att få en bestående förändring till stånd. Det är viktigt att agera förebyggande. Män som känner att de av någon anledning håller på att tappa kontrollen över sitt beteende ska kunna vända sig någonstans för att samtala om sig och sin situation för att bl.a. förebygga våldsanvändning. Därför är det viktigt att bygga upp samtalsmottagningar för män. Sådana bör finnas tillgängliga för män i hela landet. Vi menar att det är viktigt att regeringen verkar för detta. Kriminalvården bedriver behandlingsverksamhet runt om i landet för män som dömts för våldsbrott mot närstående. Kriminalvården anser att det föreligger hinder för att icke dömda män ska kunna delta i behandlingsverksamhet som drivs av Kriminalvården. I en verklighet med begränsade resurser bör samverkan uppmuntras, sådana hinder bör med det snaraste undanröjas så att även män som frivilligt söker samtalsbehandling kan ges den hjälp de efterfrågar. 6.7.3Stimulera stöd för närstående Runt en familj eller relation där det förekommer våld finns ofta anhöriga och andra närstående som påverkas av att våld förekommer. Kvinno-, tjej- och brottsofferjourer vittnar om att det är vanligt att närstående ringer och vill ha hjälp och råd. Enligt socialtjänstlagen hör det till socialnämndens uppgift att verka för att inte bara den som utsatts för brott får stöd och hjälp, utan även dennes närstående. saknas sådant stöd. Få, om ens några, kommuner har utvecklat ett planerat och genomtänkt stöd till närstående. Kommunerna bör utveckla det egna stödet till närstående samt uppmuntra och stödja frivilligorganisationer som vill arbeta med stöd till närstående. Här finns ett dolt behov som behöver tillgodoses. Regeringen har inget sagt om hur stödet till närstående bör utvecklas, vilket är en brist. Vi menar att regeringen bör ges i uppdrag att, i sina kontakter med kommunerna, stimulera dessa att utveckla stöd till närstående. 6.7.4Särskilda mottagningar för våldtagna samt att erbjuda drogtest Det är viktigt att de som utsatts för sexuella övergrepp snabbt kommer under vård för att få adekvat behandling och dokumentera skadorna. I flera fall har det förekommit uppgifter om att kvinnor utsatts för sexuella övergrepp under drogpåverkan. Det är då nödvändigt att prover tas snabbt för att konstatera eventuell drogpåverkan. Om det dröjer för länge innan prover tas hinner drogerna gå ur kroppen. Vi menar att det behövs mottagningar på akutsjukhusen som har den särskilda kunskap som behövs för att ta emot offer för t.ex. våldtäkt. 6.7.5Målsägande in i förundersökningsskedet Vi vill nu ta ytterligare steg för att förbättra tryggheten. Vi vill att målsägandebiträden ska komma in tidigare i processen. Redan i förundersökningsskedet ska målsägande ha rätt till ett målsägandebiträde. Det stöd och den hjälp ett målsägandebiträde kan ge betyder mycket för den som utsatts för våld eller sexualiserat våld och ofta befinner sig i en traumatiserande situation. 6.7.6Komplettera besöksförbud med elektronisk fotboja Vi vill även förstärka besöksförbudet så att det kan kompletteras med elektronisk fotboja. Tyvärr visar det sig i efterhand att besöksförbud ofta överträds. En elektronisk fotboja kopplad till GSM-teknik skulle i ett tidigt skede kunna varna den som hotas av våld och dokumentera att en överträdelse begåtts. En sådan fungerande teknik skulle öka tryggheten betydligt för alla de kvinnor som är i behov av skydd från sin före detta sambo eller man. På Sexualmedicinskt Centrum arbetar specialistläkare, psykologer, psykoterapeuter, kuratorer och sjuksköterskor med unik kunskap. Hit kan kvinnor och män som har sexuella problem eller de som riskerar att utveckla ett beteende som leder till sexualbrott eller de som begått sexualbrott vända sig för att få hjälp. Hjälpen har ett preventivt syfte och visar ett stort värde. Vi vill se att den kunskap som finns samlad på Sexualmedicinskt Centrum permanentas och blir tillgänglig för hela som en resurs. 6.8.1FRA-lag som kränker integriteten röstade den borgerliga regeringen igenom en lag om signalspaning som hade allvarliga brister avseende grundläggande krav på rättssäkerhet, integritetsskydd och proportionalitet. För att rädda ansiktet planerar regeringen nu att komma med en proposition om fler rättssäkerhetsåtgärder. Vi socialdemokrater menar att dessa ytterligare planerade åtgärder är långt ifrån tillräckliga. Den borgerliga majoriteten har lappat och lagat med olika, hastigt framtagna, tillägg. Det är inte seriöst med ett så stort antal förändringar i en av tagen lagstiftning utan att dessa förändringar bereds på sakenligt sätt. Resultatet blir en lag präglad av otydlighet och osäkerhet, som blir svår att tolka såväl av medborgarna som av de myndigheter som ska tillämpa den. Och trots alla hastigt tillkomna förslag står ändå lagen där med allvarliga brister. Det enda acceptabla är därför att lagen om signalspaning nu rivs upp och att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning som börjar om från grunden. 6.8.2Förbud mot tidningar i fängelse fattade en borgerlig majoritet i beslut om att inskränka intagnas rätt till personlig egendom. Kriminalvården ska därmed kunna omhänderta böcker, tidskrifter och tidningar från intagna som de bedömer kan äventyra ordningen och säkerheten, eller om de kan antas motverka behandling. Det skulle inte krävas någon konkret bevisning och det ska gälla drogmissbrukare, personer med kriminella värderingar, sexualbrottsdömda, spelmissbrukare och personer som är dömda för våldsbrott. Lagstiftningen är ett ytterligare exempel på att den borgerliga regeringen saknar förmåga att värna den personliga integriteten, liksom i frågan om signalspaning. Lagstiftningen som föreslås ger heller ingen klarhet i vad som anses vara opassande att se eller läsa. Det ska ligga helt i händerna på kriminalvården att bestämma. Det öppnar för en rättsosäkerhet som varken gynnar anställda inom kriminalvården eller intagna. Tillgång till personlig egendom är en betydelsefull beståndsdel i en human kriminalvård. Det är viktigt för den intagne att kunna ta emot böcker, tidskrifter, tidningar eller annat som kan ge honom sysselsättning . Rätten att ta del av information är dessutom en stark rättighet. Den är grundlagsfäst. Redan i lagrådsremissen till den borgerliga lagstiftningen gav Lagrådet uttryck för en tveksamhet gentemot den inskränkning av informationsfriheten som regeringen presenterade. Enligt ett uttalande från (JO 1986/87 s. 124126) torde det sällan finnas anledning att inskränka sådana tidskrifter som vänder sig till en vidare krets av läsare. Vidare anför att en tidskrift kan befinnas olämplig för sin åsikt samt kan gå emot ett viktigt behandlingsintresse. Men detta kan aldrig ensamt utgöra tillräckliga skäl för ett omhändertagande. Vi socialdemokrater menar att den borgerliga regeringen har gått längre än vad regeringsformen tillåter. Viktiga instanser som Lagrådet och deras uttalanden nonchaleras. Det är tydligt att beredningen av ärendet har varit otillräcklig. Tyvärr har det visat sig vid flera lagstiftningsprocesser att den borgerliga regeringen åsidosätter den rättssäkerhet som ska vidmakthållas vid lagstiftning, via en gedigen beredning av ärendena. Regeringen måste bli betydligt bättre på att upprätthålla en beredning av ärendena som är förenlig med regeringsformen. 6.8.3Integritetsombudsman (IO) I dagens samhälle är de teknikrelaterade riskerna för integritetskränkningar större . IT- och telekommunikationstekniken växer samman. Stora mängder trafikdata i teletrafiken skapas och registreras. Det skapas ständigt nya IT-tjänster både hos företag och myndigheter, och sådana webbtjänster används allt mer av medborgarna. Vi lämnar elektroniska spår bakom oss, vare sig vi vill eller inte, både i vardagen och i arbetslivet. Den tekniska utvecklingen skapar ständigt mer avancerade verktyg som kan brukas eller missbrukas i integritetskränkande syfte. Därutöver sker en internationalisering som innebär att personuppgifter sprids utanför gränser. Tendensen är också att allt fler bevakningskameror sätts upp på olika platser för att skapa ökad trygghet mot brott. Vi kan även se att ökat samarbete mellan länder gör att tull, militär och polissamarbete sprider personuppgifter över gränserna. I kampen mot den grova organiserade brottsligheten har rättsväsendet fått nya behövliga verktyg som buggning och preventiva tvångsmedel. Vid varje sådan lagstiftning har det varit viktigt att balansen mellan effektiviteten hos de brottsbekämpande myndigheterna och det integritetsingrepp som sådana verktyg skapar är rätt avvägd. Vi socialdemokrater menar att det finns behov av en samlad kontroll över utvecklingen som sker, både inom myndigheter och med hänsyn till den tekniska utvecklingen i samhället i övrigt. Det behövs någon som granskar, vakar och kan slå larm när en situation uppstått som kräver ytterligare skydd för den enskildes privatliv. Det behövs en myndighet som på ett samlat sätt tillvaratar integritetsskyddsintresset och håller uppsikt så att dess gränser inte överträds. Vi socialdemokrater vill därför tillsätta en integritetsombudsman (IO). Vi avsätter för detta ändamål 2009 och 10 miljoner 2010 och 2011. En integritetsombudsman ska även företräda enskilda i ärenden som innebär att den enskildes integritet kränkts på ett sätt som inte är förenligt med lag. 6.8.4Skadestånd vid buggning av oskyldiga En viktig del i rättssäkerheten handlar om att ge människor upprättelse. Det gäller t.ex. då myndigheter handlar på ett felaktigt sätt mot enskilda individer. Enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder har staten ett strikt skadeståndsansvar bl.a. när någon häktats eller varit anhållen minst och det visar sig att frihetsberövandet har varit obefogat. Detsamma gäller då någon dömts till fängelse eller annan frihetsberövande påföljd. Frågan om skadestånd har förts fram även i de fall någon oskyldig utsatts för hemliga tvångsmedel. Det är viktigt att få en väl avvägd balans mellan behovet av nya tvångsmedel och den enskildes integritet. Buggning är definitivt det mest ingripande hemliga tvångsmedlet. Därför finns det anledning att förstärka den enskildes skydd ytterligare. Vi socialdemokrater anser att den som varit oskyldigt utsatt för buggning ska ha rätt till skadestånd. Detta bör tillföras dagens lagstiftning. 6.8.5Utvidgad underrättelseskyldighet vid buggning Både vid buggning och hemlig telefonavlyssning utsätts vanligtvis flera personer för ingripande kontroll och integritetskränkningar. Det är därför viktigt att alla som varit utsatta av de i propositionen nämnda tvångsmedel underrättas om det i efterhand. En flickvän eller pojkvän som ringer till en misstänkt som utsätts för teleavlyssning, och pratar om intima personliga saker, är ju självklart också drabbad. Det vore orimligt om hon eller han inte underrättas i efterhand om att deras samtal avlyssnats. Samma princip gäller om en arbetsplats buggats eller utsatts för hemlig kameraövervakning. Självklart ska en arbetstagare som inte är föremål för själva åtgärden, men som ändå vistas stadigvarande på arbetsplatsen, få veta att han eller hon varit utsatt för hemliga tvångsmedel. Därför vill vi se att underrättelseskyldigheten vidgas till en större grupp. Undantag kan ske för dem som enbart tillfälligtvis berörts. Detta bör tillföras dagens lagstiftning. 6.8.6Internationella frysningslistor måste bli rättssäkrare är som medlem i FN skyldigt att följa de sanktioner som beslutar om. Det har bl.a. inneburit att tre svenskar tidigare fått sina tillgångar frysta. Det som blev tydligt var att systemet för frysning inte uppfyller kraven på rättssäkerhet. har en fråga om frysning av tillgångar också prövats i . ogiltigförklarade rådets beslut om frysning av Yassin och tillgångar. Skälet var att Yassin och rättigheter kränks eftersom de iprocessen inte fått veta skälen till beslutet och därför inte kan bemöta anklagelserna. dom är välkommen. Den pekar på allvarliga problem som finns då FN fryser tillgångar. Regeringen måste nu verka för att den som får sina tillgångar frysta ska få veta grunderna för att ha placerats på sanktionslistan. Det måste även finnas en möjlighet att överklaga ett beslut om frysning. Vidare menar vi socialdemokrater att regeringen ska verka för att den som blir placerad på sanktionslistan av ska få en möjlighet att få sin sak prövad i svensk domstol. 6.8.7Utökad rätt till biträde beslutade om utökad rätt att ha biträde närvarande vid förhör. Vi anser det dock vara ett problem att det är den enskilde förhörspersonen som ska stå för kostnaden för biträdet. Med en sådan ordning kommer den hörda personens ekonomiska situation att avgöra om ett biträde alls anlitas. Det är inte tillfredsställande ur ett rättssäkerhetsperspektiv och mot bakgrund av att allas likhet inför lagen ska gälla. Staten bör här ta ett ekonomiskt ansvar. Mot bakgrund av att budgetmedlen för rättsliga biträden m.m. är begränsade kan det enligt vår mening dock inte bli fråga om någon generell rätt till offentligfinansierat biträde vid förhör. I stället bör en sådan rätt begränsas till förhör under förundersökning rörande brott för vilka straffminimum är fängelse eller mer. Det får ankomma på regeringen att låta utreda hur en sådan reglering bör utformas och skyndsamt återkomma till med förslag till lagstiftning i enlighet med vad vi nu anfört. Nämndemännen är lekmän. De är inte utbildade jurister utan har helt andra jobb. De nomineras av de politiska partierna. Tanken bakom nämndemannainstitutet är att de ska vara vanliga människor med sunt förnuft och med erfarenhet från olika områden som kompletterar den lagkunnige domarens juridiska kunskap. är viktigt och har ett starkt berättigande. som kom 2002 skrev att nämndemännen är en garanti för att verksamheten i domstolarna ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Nämndemännens medverkan bidrar också till att medborgarnas förtroende för domstolarnas verksamhet upprätthålls. En annan viktig faktor är att nämndemännens medverkan i våra domstolar bidrar till att tillgodose medborgarnas intresse av insyn i den dömande verksamheten. har det kommit kritik mot hur några nämndemän agerat i samband med rättegångar. Förtroendet för våra nämndemän är beroende av att systemet fungerar på ett tillfredsställande sätt. En av förutsättningarna för att nämndemännen ska fungera är att de får utbildning. pågår utbildning av nämndemän vid varje enskild domstol. Vi menar att det vore bra om utbildningen blir obligatorisk och likartad för hela landet. En nämndeman som inte har gått igenom utbildningen borde inte få döma. skedde reform av reglerna för nämndemän. Syftet var bland annat att få en bredare sammansättning av nämndemän när det gäller ålder, kön, yrke och etnisk bakgrund. För att nå dit var en viktig del av reformen ett höjt arvode till per förhandlingsdag med början . Den borgerliga regeringen införde en halvdagsersättning som i vissa fall visat sig slå snett. En uppföljning av om effekterna av höjningen av den ekonomiska ersättningen till nämndemän blivit de åsyftade borde därför göras.