mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Istället krävs nya och kraftfulla åtgärder för att energiomställningen till ett mer hållbart samhälle inte ska tappa fart. har allt att vinna på att fortsätta att gå före i energiomställningen. Det är inte det land som sist tar steget ut ur fossilsamhället som vinner tvärtom. Vi vill fortsätta det framgångsrika arbetet med Klimp. har äldsta bilpark. Den moderatstyrda regeringen har trots detta drivit igenom ett avskaffande av bilskrotningsfonden. Det finns någon stimulans för att göra sig av med gamla, miljöförstörande fordon. Det är viktigt att de äldsta fordonen mönstras ut, varför vi vill satsa på en tillfällig bilskrotningspremie . Premien ska uppgå till per bil. Efterkonvertering av gamla bilar. Även med insatser som en miljöbonus eller skrotningspremie finns en risk att bilparken inte förnyas i den takt som krävs för att nå önskade utsläppsminskningar. De bensinbilar som säljs kommer att finnas kvar på de svenska vägarna. Därför föreslår vi ett efterkonverteringsstöd på riktat mot den befintliga bilparken. Regeringens neddragning av anslagen till biologisk mångfald omintetgör möjligheterna att nå miljömålet Levande skogar. Oljesanering av gamla vrak. I svenska vatten finns cirka 700 vrak. Ett vrak som brister kan orsaka omfattande oljeskador. Vi avsätter därför medel för en inventering och därefter sanering av de vrak som riskerar att falla sönder. Kemikalieinspektionen har fått ytterligare arbetsuppgifter i och med implementeringen av EU:s nya kemikalielagstiftning (Reach). Den moderatstyrda regeringen minskar dock anslagen till KemI med under 20092010. rapporteras återkommande i medierna om otillåtna färgämnen i livsmedel, godis och glass eller om otillåtna mjukgörande ämnen i leksaker. Tillsynen måste stärkas. Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Insatser för uthållig energianvändning Lokala och regionala insatser för energieffektivisering Fasa ut olja och kol i industrin Testmarknader för ny energiteknik Regeringens satsning på energiforskning och kommersialisering av energiteknik är långt ifrån tillräcklig. Avgörande är också att forskningen i större utsträckning kan kommersialiseras och resulterar i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen. Steget mellan pilot- och demonstrationsanläggningar och fullskalig produktion av exempelvis andra generationens biodrivmedel ska därför underlättas. Här ska staten ta ett större ansvar. Projekt som kan komma i fråga för statligt riskkapitalengagemang är till exempel vågkraftsprojekt, anläggningar för andra generationens förnybara drivmedel eller utvecklingen av nya solceller, elöverföringsteknik eller alternativ motorutveckling. Vi vill bygga ut energi- och klimatrådgivningen kraftigt. Men stöd och råd ska fler kunna minska sin energiförbrukning och få mer pengar över till annat. Oavsett var man bor ska man alltid ha tillgång till en kompetent och oberoende rådgivning. Även företag ska omfattas av denna service. Vi vill också skynda på energieffektiviseringen i offentlig sektor, vilket både ökar efterfrågan på energieffektiva lösningar och energitjänster och sparar in betydande summor genom minskad energiförbrukning. Fasa ut olja och kol i industrin. används betydande mängder kol och olja i industriella processer och uppvärmning av industrilokaler. För att stimulera övergången till miljövänligare energikällor vill vi att staten ska inrätta ett nytt investeringsprogram hos , ett program för minskad oljeanvändning inom industrin (PFO). Testmarknader för ny teknik. Vi vill kraftsamla stödet till kommersialiseringen av ny energiteknik, teknikupphandling och testmarknader i ett anslag. Detta nya anslag kompletterar och ska samordnas med klimatbonusen, klimatinvesteringsprogrammen och det nya biogasprogrammet samt de kraftigt ökade resurserna till energiforskning. Vi vill också att den kraftigt utbyggda energi- och klimatrådgivning som vi föreslår särskilt ska främja ny energiteknik. Sammantaget innebär detta en ökad efterfrågan på ny energiteknik och skapandet av viktiga referensmarknader för nya klimatsmarta produkter och svenska företag. Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Lånefinansiering av strategiska gröna infrastrukturinvesteringar Investeringar i kollektivtrafik till följd av trängselavgift Investeringar i vägtrafik till följd av trängselavgift Mindre resurser för merkostnader till Transportstyrelsen Regeringen har i budgetpropositionen pekat ut ett antal projekt som ska tidigareläggas i en så kallad närtidssatsning 20092010. Totalt satsar regeringen , och av dessa fördelas två tredjedelar till vägar och endast en tredjedel till järnväg. Vi socialdemokrater menar att regeringen saknar en tydlig strategi för klimatfrågorna. Man kan inte ena dagen sätta upp höga ambitioner för att minska utsläppen och i främst prioritera vägar när det gäller framtidens infrastruktur. På många håll i landet är infrastrukturen eftersatt. har trafikvolymerna ökat kraftigt på många sträckningar och den infrastruktur som finns räcker inte till. behöver vi uppmuntra fler att resa miljövänligare. Då behöver också kapaciteten på järnvägen och i kollektivtrafiken byggas ut. Vi socialdemokrater vill investera mer 20092010 än regeringen på infrastruktur. Av dessa tillskott vill vi fördela () till nya investeringar i järnväg, kollektivtrafik och strategiska gröna framtidsinvesteringar. Vår totala närtidssatsning uppgår till att jämföra med regeringens 7,6. Av vår totala närtidssatsning investerar vi mer än hälften i järnväg, kollektivtrafik och strategiska gröna framtidsinvesteringar. Närtidssatsningar 2009 och 2010 Dubbelspår HallsbergDegerön ny mötesstation Ostkustbanan: Dubbelspår SkutskärFuruvik* Dubbelspår Centrumbanan i mellan hamn och Kombiterminal Händelö, Pampushamnen i etapp 1 Kapacitetsåtgärder Bergslagen, Ostkustbanan och norra * *) Enligt förslag i regeringens närtidssatsning. **) Dessutom ingår byggande av 3 nya stationer och upprustning av 14 stationer som redan är finansierat genom regeringens närtidssatsning. Vi vill dessutom höja statsbidragen till kollektivtrafikinvesteringar 2009 och 2010, så att de regioner som vill investera i ökad kapacitet i kollektivtrafiken kan få bidrag till exempelvis spår, perronger och resecentrum. När det gäller vägar vill vi, utöver regeringens närtidssatsning, göra en större satsning på . Regeringen skjuter till till sträckningen SölveStensnäs samt mitträcke på andra delar av , samt till E 22 i mellan Hurva och Gualöf. Problemet är bara att dessa inte räcker särskilt långt. För att klara att bredda de fyra delsträckningar på mellan Hurva och Gualöf som är möjliga att påbörja krävs ett tillskott på totalt 2010. Vi socialdemokrater menar att E 22 i är en prioriterad väg och föreslår därför att dessa resurser satsas . E 22 i med närtidssatsning (s) Del 3 FogdarpHörby N Övriga närtidssatsningar vägar, enligt regeringens förslag Vi menar att det är viktigt att nationellt samlas kring ett antal strategiska infrastrukturprojekt som är nödvändiga för att klara landets tillväxt- och klimatmål. För dessa strategiska projekt vill vi också se lånefinansiering, med statliga lån ur Riksgälden, som innebär att hela finansieringen för projekten är klar på förhand, vilket ger bättre förutsättningar för att planera och bygga effektivt. och Norrortsleden är exempel på projekt som gett mycket positiva resultat när det gäller möjligheterna att planera och bygga effektivt. Vi vill signalera redan nu att en av dessa strategiska infrastrukturinvesteringar som vi vill finansiera på detta sätt är Ostlänken mellan och . Ostlänken är en dubbelspårsjärnväg som kommer att knyta ihop , och . Den är också en länk i den framtida Götalandsbanan mellan och . Ostlänken innebär att restiderna både mellan och och och kommer att kunna kapas väsentligt och är ett första steg när det gäller utbyggnaden av så kallade höghastighetståg. För perioden 20092010 avsätter vi totalt för planerings- och projekteringskostnader. För perioden avsätter vi i en investeringsbudget. Vi vill att intäkterna från trängselavgiften i ska fördelas enligt det sätt som stockholmarna röstade fram i en folkomröstning: både till investeringar i kollektivtrafik och vägar. Bredband och telefoni till alla Hundratusentals hushåll och företag saknar helt bredband och ytterligare ett antal har endast tillgång till accessnät. Då duger det inte som regeringen gör att bara konstatera att några människor saknar tillgång till bredband och skriva att marknaden ska lösa problemet när marknaden inte har lyckats. Vi menar att en effektiv IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i hela landet. Därutöver skjuter vi till för att ge bredband och telefoni till alla. Sjöfarten har stor potential att utvecklas och transporterna till sjöss är betydligt miljövänligare än transporterna på väg på land. Därför vill vi uppmuntra sjöfart. Utöver våra satsningar på kombiterminaler och bättre transporter till och från landets hamnar i närtidssatsningen vill vi också förbättra tillgången på el i hamnarna, till exempel genom att se över vad som kan göras för att snabba på processen med standardiseringen för elanslutning. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Vi vill att ett särskilt investeringsstöd för biogas ska inrättas i landsbygdsprogrammet, enligt förslag från . och andra mindre företag på landsbygden, så kallade mikroföretag, ska kunna söka stödet. Gödselbaserad biogasproduktion har en dubbel klimatnytta: den innebär minskade utsläpp av växthusgaser från jordbruket och ökar tillgången på förnybar energi som kan ersätta fossil. ska avsättas till biogasstödet från befintlig budget i axel 3 i landsbygdsprogrammet. Ytterligare ska tillföras biogasstödet som en följd av de förändrade prioriteringar som har föreslagit inom landsbygdsprogrammet. Det innebär och till biogasprogrammet. Regeringen visar ingen uthållighet i sina prioriteringar. Vi menar att det är rimligt att höja viltskadeersättningen de kommande tre åren. Överförandet av djurskyddskontrollen från kommuner till länsstyrelser är ett steg i fel riktning. Den lokala kompetensen riskerar att försvinna när avståndet mellan lantbruk och myndighet ökar. Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Forskning och utveckling för tjänstesektor och miljöteknik via Program för att möta varsel inom industrin och tjänstesektorn, Stärkt forskning och innovation Stärkt forskning och innovation Investera i miljonprogrammet: lokala företagare Nej till utförsäljning av företag Strategiska branschprogram, besöksnäring, vindkraft, läkemedel, fordonsindustri och kreativa näringar Exportsatsningar: regionala exportrådgivare, exportsäljare, stärkt närvaro Investera i miljonprogrammen: lokala företagare. ska ett flertal olika satsningar inom ramen för investeringen i miljonprogrammen påbörjas. En av satsningarna handlar om att stärka företagandet i miljonprogramsområdena. Vi investerar mer än regeringen på det företagsnära stödet till småföretagens export. Vi vill särskilt stärka svenska underleverantörers förutsättningar. Vi vill utbilda exportsäljare och ha fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län och ger kostnadsfri exportrådgivning. Det finns en stor potential för ökad svensk miljöteknikexport inom många tillväxtmarknader. Det gäller till exempel EU:s nya medlemsländer och många länder i , framför allt . Vi vill att staten, i samarbete med företagen inom miljötekniksektorn, ska främja svensk miljöteknikexport. Anslaget utökas med för att locka fler investerare till . Mer forskning i småföretagen. Anslaget till utökas med för att stimulera forskning och utveckling i småföretag. Huvuddelen ska riktas till den högproduktiva tjänstesektorn och miljöteknikbranschen. Innovationslån för uppfinnare. Vi vill införa ett innovationslån med förenklad ansökningsprocess och sänkta medfinansieringskrav. Innovationslånet ska nå utanför den akademiska världen och ta till vara de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. Branschprogram för ett starkare . Vi tillför mer än regeringen till program för att stärka konkurrenskraft. Nya branschprogram ska tas fram med bl.a. läkemedelsindustrin, besöksnäringen och de kreativa näringarna. Fler stora internationella evenemang. Vi vill locka fler stora internationella evenemang till och avsätter till detta ändamål . Investera i kommersiell service på landsbygden. Vi ökar stödet till kommersiell och offentlig service i särskilt utsatta områden med . En effektivare dagligvaruhandel. Mat är förhållandevis dyrt i jämfört med övriga . är mat en stor post i hushållens utgifter och påverkar därmed också realinkomster och inflation. Vi vill därför öka effektivitet och konkurrens inom dagligvaruhandeln genom att tillsätta en Livsmedelsdelegation med ett tydligt uppdrag att föreslå åtgärder för att öka konkurrensen och pressa ned svenska matpriser. Bland annat handlar det om att hårdare granska företagskoncentrationer, distributionssystem, förenkla för nya butiker att starta samt livsmedelsregler som hindrar konkurrensen. Satsningen finansieras genom att de ökade resurser regeringen anslår ges en ny inriktning. Vi vill avsätta till ett småföretagarstipendium, som prövas utifrån affärsidén och söks från . Stipendiet ska också kunna omfatta goda affärsidéer från personer som inte är jobbsökande. Satsning på turistlandet . Besöksnäringen är en bransch med många skickliga småföretagare. Ett branschprogram som stärker samordningen och fastslår gemensamma prioriteringar ska genomföras. Vi ökar anslaget till Visit . Stärkt företagsnära forskning. Vi vill förstärka den företagsnära forskningen. Vi vill bland annat ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. Program för att möta varsel inom industrin och tjänstesektorn. I ljuset av den mycket bekymmersamma ekonomiska utvecklingen, med en snabbt försvagande arbetsmarknad för stora delar av det svenska näringslivet, så behöver breda insatser genomföras. Vi föreslår att det redan på tilläggsbudgeten avsätts för investeringar i ett riktat program för att möta varslen och den vikande arbetsmarknaden. Programmet ska påbörjas och fortsätta . Programmet ska innehålla investeringar i till exempel särskilda utbildnings- och forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet. Hälften av resurserna avsätts till Arbetsförmedlingen, hälften till , och de ska fördelas utifrån näringslivets behov. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Statsbidrag för särskilda insatser i kommuner och landsting vid t.ex. naturkatastrofer Allmän förskola för 3-åringar Höjt statsbidrag till kommunerna för mer personal i förskolan Investera i miljonprogrammet: ungdomar Investera i miljonprogrammet: äldre Försök med personalstyrda enheter Tekniska justeringar av det generella statsbidraget till följd av förslag om statlig fastighetsskatt m.m. Kommunerna står inför en svagare ekonomisk utveckling . De stora överskotten är på väg att minska kraftigt. Framtidsutsikterna är dystrare: De prognoser som regeringen gjorde i budgetpropositionen 2008 har reviderats ned. Regeringen egna prognoser visar att antalet personer som uppbär socialbidrag kommer att öka år för år . Vi socialdemokrater ser med stor oro på kommunernas ekonomiska utveckling. Kommunerna står för en central del av den svenska välfärden: skolan, sjukvården, äldreomsorgen, barnomsorgen, biblioteken med mera. När kommunerna får dålig ekonomi går det därför ut över välfärdens kärna. Den moderatstyrda regeringen bär ett stort ansvar för kommunernas svaga ekonomi. Genom att prioritera skattesänkningar framför välfärd står välfärdsverksamheterna sämre rustade för konjunkturnedgången än vad de annars hade gjort. Dessutom har kostnadstrycket ökat på kommunsektorn genom regeringens övervältring av kostnader. Nedskärningarna i a-kassan innebär exempelvis att fler personer måste söka socialbidrag för att klara sin ekonomi, en kostnad som hamnar på kommunerna. Detsamma gäller alla de som och framåt kommer att utförsäkras från sjukpenningen och sjuk- och aktivitetsersättningen. I budgetpropositionen redovisas ingen konsekvensanalys för kommunsektorn av dessa förändringar. Vi socialdemokrater kräver att regeringen redovisar hur stora dessa övervältringskostnader beräknas bli. Vi kan inte stillasittande se på denna utveckling. En bra välfärd är ett grundläggande mål för oss. Därför investerar vi i särskilda investeringar i kommunsektorn. En del av dessa satsningar bokförs och beskrivs på andra utgiftsområden än utgiftsområde 25: Det handlar om kvalitetsinvesteringar i sjukvården, fler platser på komvux, kollektivtrafikinvesteringar med mera. De övriga satsningarna återfinns i texten nedan. I tabell BB 6 återfinns en samlad tabell med våra kommunsatsningar. Allmän förskola för 3-åringar. Förskolan är samhällets första instans i det organiserade livslånga lärandet och vår långsiktiga målsättning är att den ska vara avgiftsfri. Därför föreslår vi allmän förskola för alla 3-åringar, avgiftsfritt . Regeringen föreslår allmän förskola för 3-åringar först men vill införa barnomsorgspeng 2009. Regeringen saknar trovärdighet när det gäller att investera i förskolans kvalitet. Höjt statsbidrag för mer personal i förskolan. Förskolan är grunden för det livslånga lärandet. Barnen tar där ofta sina första steg i att lära sig läsa och räkna och de tränar sin sociala förmåga. Ju mer personal det finns i förskolan, desto större blir stödet till det enskilda barnet, och förmågan att senare göra bra ifrån sig i ökar. För att hjälpa barnen till en bättre skolstart föreslår vi socialdemokrater i denna budgetmotion de kommande tre åren till mer personal i förskolan. Nej till barnomsorgspeng. Den svenska förskolan är unik och ett internationellt föredöme. Men regeringen tar nu ytterligare ett steg som riskerar att urholka förskolans kvalitet efter vårdnadsbidrag följer barnomsorgspeng. Barnomsorgspeng innebär att kommunerna tvingas använda resurser till verksamhet som inte har någon som helst pedagogisk inriktning eller utbildad personal. Det handlar om barnpassning utan krav på att läroplanen för förskolan ska följas. Vi socialdemokrater motsätter oss en sådan utveckling. Investera i miljonprogrammets ungdomar. ska ett flertal olika satsningar inom ramen för investeringen i miljonprogrammet påbörjas. En del handlar om att investera i ungdomars fritidsaktiviteter i miljonprogramsområdena. Investera i miljonprogrammets äldre. ska ett flertal olika satsningar inom ramen för investeringen i miljonprogrammet påbörjas. En av delarna är en satsning på äldreomsorgen i miljonprogramsområdena. Det gäller till exempel möjligheterna att få omsorg på sitt förstaspråk. Medborgarna måste kunna få hjälp för att hitta rätt bland välfärdens stora utbud och för att hantera eventuella brister i den offentliga verksamhetens kvalitet. Vi vill i ett antal kommuner pröva möjligheten att inrätta kvalitetskontor dit medborgarna kan vända sig för att klara dessa uppgifter. Offentliga skolor, förskolor, vårdcentraler, hemtjänstenheter och äldreboenden bör kunna ge ett stort utrymme för personalens ansvar och inflytande. Vi vill i ett antal kommuner stimulera försöksverksamhet med intraprenader eller självförvaltande enheter. Tabell BB 7. Socialdemokraternas kommunsatsningar jmf med regeringens (Miljoner kronor) Försök med personalstyrda enheter Lärlingsutbildningar för arbetssökande ungdomar Engångsinsats: Solidaritetsbonus i avvaktan på nytt system 7 000 fler platser på komvux, varav 4 500 yrkesvux, successiv utbyggnad Statsbidrag för särskilda insatser i kommuner och landsting t.ex. vid naturkatastrofer Allmän förskola för 3-åringar Höjt statsbidrag till kommunerna för mer personal i förskolan Investera i miljonprogrammet: ungdomar Investera i miljonprogrammet: äldre Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: Justering till följd av nej till utförsäljningar Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Förändring jämfört med vårprop. Varav nya satsningar/ besparingar: 21Skatter och övriga inkomster Tabell S 1. Skatteförändringar i relation till regeringens förslag14 Ytterligare sänkt skatt för pensionärer Nej till nedsatta socialavgifter Nedsatta arbetsgivaravgifter för småföretag Skattereduktion motsvarande avskaffade socialavgifter anställning av arbetslösa ungdomar 5 000 första jobbet-avdrag Avdrag för energieffektivisering i småhus Skatt på fluorerade växthusgaser Höjd energiskatt på MK3-diesel Höjd skatt på termisk effekt i kärnkraftverk Höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk Total nettoförändring (skatter exkl. tekniska justeringar)15 Investeringar i jobb och välfärd kräver skatt Vi socialdemokrater har höga ambitioner för . Välståndet ska höjas och välfärden utvecklas. För att klara detta behöver en ansvarsfull framtidsinriktad ekonomisk politik. Men det räcker inte med en stark ekonomi: Det behövs också ett relativt omfattande skatteuttag för nödvändiga investeringar i utbildning och välfärd. Vi vill att ska ha höga ambitioner för förskolan, sjukvården, arbetslöshetsförsäkringen, skolan, äldreomsorgen, sjukförsäkringen med mera. Det förutsätter ett omfattande skatteuttag. Om skatterna ska ned till ett europeiskt genomsnitt, som den moderatstyrda regeringen förespråkar, så kommer välfärden också att bli genomsnittlig. Vår utgångspunkt är att skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Den som har högre inkomster ska bidra med mer än den som har lägre, men alla ska få del av välfärden oavsett inkomst. Detta skapar både solidarisk omfördelning och trygghet. 21.1Borgerlig politik slösaktig och orättvis Under den första halvan av mandatperioden har tillväxten försvagats och den goda ekonomin den moderatstyrda regeringen ärvde förslösats. I stället för att investera i utbildning för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden har skatterna sänkts för dem med omfattande förmögenheter och stora inkomster. Arbetet mot skattefusk har nedprioriterats. Investeringar i jobb och utbildning har uteblivit. Netto har regeringen sänkt skatterna med inklusive de förändringar som föreslås i budgetpropositionen och närmar sig nu de 130 miljarder som de gamla utlovade i valrörelsen . har studerat konsekvenserna av den moderatstyrda regeringens ekonomiska politik. Effekterna är slående. Den rikaste tiondelen har fått allra mest mer än en fjärdedel av de samlade inkomstförstärkningarna. Kvinnor har endast fått av inkomstförstärkningarna, jämfört av männen, och pensionärer har endast fått av inkomstförstärkningarna trots att de utgör av befolkningen. Diagram I. Inkomstförändringar av regeringens politik Kombinationen av försämrad tillväxt och sänkta skatter gör att det nu saknas resurser till att investera i jobb och välfärd. Det är uppenbart att behöver en ny ekonomisk politik som bygger tillväxt och ger nödvändiga resurser till investeringar i fler jobb och bättre välfärd. 21.2Ett rättvist och välfungerande skattesystem Vi socialdemokrater vill förändra skatterna så att skattesystemet blir mer rättvist och välfungerande. Syftet med skatternas utformning är att få in de resurser som krävs för investeringar i jobb och välfärd, som skattesystemet bidrar till ökad rättvisa och hållbar utveckling. Skattesystemet har blivit orättvisare. Förmögenhetsskatten har avskaffats och fastighetsskatten har sänkts kraftigt för de rikaste fastighetsägarna. Pensionärer, arbetslösa och sjuka får betala mer i skatt än friska löntagare. Detta skadar legitimiteten för skattesystemet. Vi vill istället göra skatterna rättvisare.