mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Transporterna blir allt snabbare och billigare relativt sett, vilket ökar efterfrågan. Den större rörlighet som uppstår för med sig många goda saker: större tillgänglighet till arbetsmarknaden, ökade möjligheter att uppleva andra kulturer, ett större utbud av fritidsaktiviteter och varor samt mycket annat. Tillväxten inom transporterna sker emellertid huvudsakligen inom väg- och flygsektorerna, vilket innebär att den ökade rörligheten har ett högt pris, inte minst genom sin klimatpåverkan, men även vad gäller folkhälsa och miljöpåverkan i övrigt. Väg- och flygtransporter står för merparten av den svenska transportsektorns utsläpp av klimatgaser och annan miljö- och hälsopåverkan. Vägtransporterna står också ensamt för nästan alla dödsfall och olyckor i trafiken. anser att de negativa konsekvenserna av ökande väg- och flygtrafik är oacceptabla. Prognoserna över vägtrafikutvecklingen visar på en fortsatt kraftig ökning. En sådan utveckling är emellertid inte given. Det finns andra transportslag, med försumbar eller liten miljö- och hälsopåverkan, som bör prioriteras av samhället. Det finns också annan modern teknik som bör användas och utvecklas och andra sätt att planera städer och samhällen som inte leder till ökade utsläpp. anser att en ansvarsfull politik inom transportsektorn bör ha som sitt övergripande mål att ställa om transportsektorn från att vara en av landets största klimatfaror till att bli klimatvänlig. Arbetet mot detta mål inleddes av genom samarbete med den tidigare regeringen under den förra mandatperioden. Då beslutades om stora satsningar inom järnväg och kollektivtrafik. Denna politiska inriktning vill vi intensifiera och fullfölja, med målet att transportsektorns klimatpåverkan skall minska till 2020. vill satsa mer än regeringen på verksamhet . föreslår 4miljarder kronor mer än regeringen och höjs det ytterligare till 8miljarder kronor mer än regeringens förslag. Det visar tydligt hur prioriterar ett hållbart och klimatsmart transportsystem, till skillnad från regeringen som fortsätter sitt gammalmodiga tänkande som bygger på ytterligare investeringar i klimatförstörande vägar. Den fördelningsprincip som användes under förra mandatperioden, och som skulle gälla för hela planeringsperioden , innebar att dubbelt så mycket pengar skulle gå till järnväg som till vägar, 2-1-principen. Regeringen har helt vänt på prioriteringarna genom att föreslå fördelning enligt en 2-1-princip, men till motorledernas fördel. vill fortsätta den omställning som inleddes under förra mandatperioden och intensifiera arbetet för att ställa om transportsektorn, från klimatfarlig till klimatsmart. I ett långsiktigt perspektiv vill vi öka järnvägens och kollektivtrafikens kapacitet och konkurrensförmåga gentemot andra trafikslag genom ökade anslag, åtminstone . Detaljerna i dessa förslag redovisas i partimotion 2007/08: T545 Järnvägssatsningar och kommer att utvecklas ytterligare i motion på regeringens infrastrukturproposition 2008/09:35. 7.3.3Närtidssatsning på järnväg istället för väg avslår samtliga större vägprojekt i regeringens närtidssatsning, med ett undantag för förbi . Satsningarna på att upprusta och bygga järnväg är positivt till, liksom satsningar på underhåll av vägar, tjälsäkring, mitträcken, cykelvägar m.m. Att bygga in sig i ett ökat bil- och lastbilsberoende är ett steg helt i fel riktning för att nå klimatmålen, nollvisionen och det transportpolitiska målet om ett jämställt transportsystem. presenterar därför i budgetmotionen en egen närtidssatsning för att tidigarelägga viktiga investeringar i järnvägen (tabell 2). I närtidssatsning finns till exempel dubbelspår mellan hamn och , åtgärder för en ökad kapacitet mellan och liksom mellan och . På godssidan ligger, vid sidan av kapacitetsåtgärderna, även satsningen på kombiterminal i . Att säger nej till regeringens tidigareläggning av vägprojekt innebär inte att det samlade arbetet med att driva, underhålla och även delvis bygga nya vägar stannar av. lägger för anslag 1:2 Väghållning och statsbidrag. Vår målsättning är att successivt öka anslagen för så att det närmar sig nivåer. Planering och utredning av angelägna kommande projekt Kapacitetsåtgärder på sträckan MalmöTrelleborg Utbyggnad av ERTMS Regional, nytt trafikstyrningssystem på någon eller några sträckor Åtgärder inom nationella satsningsområden, bl a plankorsningssäkerhet, bullerskyddsåtgärder, marknadsåtgärder, sanering av förorenade områden Anslutning till Kombiterminal Norr () och Händelö Bangårdsombyggnader i , , , och Statsbidrag till bl a Resecentrum Höjd hastighet och ökad kapacitet JönköpingNässjö och HässleholmHelsingborg En ökad energieffektivisering i bostäder är ett prioriterat område i klimatpolitik. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning och orsakar en stor del av utsläpp av växthusgaser. För att rejält minska bostäders klimatpåverkan måste både nybyggda och befintliga bostäder blir avsevärt mer energieffektiva. Därför behöver stora energibesparande åtgärder vidtas i hela bostadsbeståndet . Flera åtgärder har bidragit till att minska energianvändningen, men utvecklingen går för långsamt och det är osäkert om energimålen hinner uppfyllas . Trots att det har skett en energieffektivisering har den totala energianvändningen i bostadssektorn legat på en i stort sett oförändrad nivå. Flera oberoende bedömningar visar att det går att spara runt energi i bostadssektorn32, vilket motsvarar nästan hälften av den energi som används till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. Olika hinder bidrar dock till att många lönsamma energiinvesteringar inte kommer till stånd. Det handlar t.ex. om höga kostnader för ny energiteknik och brist på kunskap i branschen. Det finns därför ett stort behov av åtgärder som kan överkomma dessa hinder. Det krävs ingen komplicerad teknik för att bygga energieffektivt, utan det handlar om en kombination av beprövade byggtekniska åtgärder i kombination med ett långsiktigt helhetstänkande. Flera goda exempel visar att det går att bygga extremt energisnålt på ett lönsamt sätt. Trots detta är det fortfarande en stor del av de nybyggda bostäderna som inte når upp till de energikrav som gäller. I befintliga bostäder väntas endast en liten del av alla lönsamma energiåtgärder ske spontant i samband med kommande renoveringar. Flera lyckade renoveringsprojekt har visat att det är möjligt att uppnå en halvering eller mer av energianvändningen genom enkla tekniska åtgärder, och det finns en stor potential att åstadkomma betydande energibesparingar. Framförallt de bostäder som byggdes inom miljonprogrammet står inför omfattande behov av renoveringar. Många av husen har dålig energiprestanda och här finns en unik chans att nå en snabb och kostnadseffektiv minskning av energianvändningen. Vi måste också se till att stimulera en ökad användning av förnybar energi från solfångare, solceller och vindkraft. Men om inget görs nu så kommer det snart att vara . För att drastiskt minska bostadssektorns klimatpåverkan behövs en tydligare politisk riktning och effektiva styrmedel, men den borgerliga regeringen har inte visat någon handlingskraft i frågan. tänker inte stå vid sidan av och hoppas att någon annan ska lösa klimatfrågan åt oss. I partimotionen Klimatsmart byggande presenteras riktlinjerna för en långsiktigt hållbar och klimatsmart bostadspolitik tillsammans med en rad konkreta åtgärdsförslag. På detta sätt åstadkommer vi något den nuvarande regeringen misslyckats med: att skapa en hållbar bostadssektor som bidrar till en minskad klimatpåverkan som fler jobb skapas och en grön teknikutveckling stimuleras. De viktigaste delarna utgörs av ett nytt teknikneutralt investeringsstöd, ett nytt stöd för fördjupad miljö- och energiutvärdering, hårdare energieffektiviseringskrav vid ombyggnation och nybyggnation samt ett nytt energimål för bostadssektorn. Investeringsstöd föreslår vi utdelas med per sparad kilowattimme. En större effektivisering ger därmed större stöd. Stödet är dimensionerat för att räcka till ungefär 50 000 lägenheter och omfattar en ram om . Stödet för fördjupad miljö- och energiutvärdering omfattar per lägenhet och per småhus. Syftet är att öka kunskapen hos enskilda om vilka lönsamma energieffektiviseringsåtgärder de kan genomföra. För att uppnå en tillräckligt stor och snabb ökning av den förnybara energiproduktionen från framför allt vind- och solkraft anser vi att ett system med garantipriser ska utvecklas och komplettera systemet med gröna certifikat. Samtliga länder som snabbt har lyckats öka produktionen av förnybar energi kraftigt har haft någon form av garantipris på inlevererad el från förnybara energikällor. Detta måste lära sig av. Vi anser att ett system med garantipriser ger ökad tydlighet och stabilitet för marknaden så att den verkligen vågar göra de satsningar som är nödvändiga. Utöver detta krävs ökade insatser till forskning och utveckling av ny energiteknik samt medel för kommersialisering av ny teknik. Dagens klimatinvesteringsprogram (Klimp) måste fortsätta. Ett nationellt program för biogasproduktion bör inledas. Nya resurser behövs för bland annat pilot- och demonstrationsanläggningar inom förnyelsebar energiproduktion. Regeringen föreslår i budgetpropositionen några anslagshöjningar som går i rätt riktning. Åtgärderna är emellertid otillräckliga. Sammantaget föreslår vi 1 miljard mer än regeringen till åtgärder för en hållbar energiförsörjning 2009. Summan ökar till 2 miljarder . Detaljer om våra förslag på satsningar inom energiområdet återfinns i kommittémotion på utgiftsområde 21. menar att det behövs fortsatta koldioxidskattehöjningar för att klara klimatmålen. Skattehöjningar har inget egenvärde men de måste utformas så att de är styrande mot de mål vi har satt upp. Förutom höjd koldioxidskatt föreslår vi bland annat en omläggning av förmånsbeskattningen av bilar så att den blir koldioxidrelaterad, att en kilometerskatt införs för lastbilstrafik och att en registreringsskatt som leder till energieffektivare fordon införs. Se avsnitt 18 Skatter för vårt fullständiga skatteförslag. 7.3.7En politik för minskad sårbarhet Klimatet har påverkats genom våra ökade utsläpp av växthusgaser. Även om utsläppen kraftigt begränsas kommer klimatförändringarna att fortsätta . visar hur detta kommer att påverka . menar att det behövs en politik för att hantera dessa förändringar. Viktiga åtgärder är till exempel att underlätta avrinning och minska riskerna vid extrema vattenflöden samt att klimatfrågorna ges en betydligt större roll i samhällsplaneringen. Regeringen tillför i årets budgetproposition drygt 100 miljoner för att minska samhällets sårbarhet. Vi menar att dessa insatser är otillräckliga och inte heller i linje med de behov som identifierat33. Utöver regeringens förslag anslår vi 100 miljoner 2009 och 200 miljoner 2010 respektive 2011 för investeringar som minskar sårbarheten. Naturen och dess kretslopp är grunden för allt liv liksom för den ekonomiska utvecklingen och människans välbefinnande. Ändå har vi i en tilltagande takt utarmat naturen och rubbat de naturliga kretsloppen. Länge kunde man säga att det berodde på okunskap och på bristande insikt. finns stora kunskapsluckor, men vi vet tillräckligt för att kunna konstatera att de nuvarande produktions- och konsumtionsmönstren är ohållbara. Olika miljöaspekter samspelar på ett ofta komplicerat och svårförutsägbart sätt. Klimatförändring, förlust av biologisk mångfald, resursutarmning, spridning av miljögifter alla frågor hänger ihop. Det är inte hållbart att försöka lösa ett problem på bekostnad av andra. Det behövs en helhetssyn. Nationella och internationella åtgärder för att komma tillrätta med miljöproblemen har gett en hel del framgångar. Ändå är resultatet otillfredsställande. Även för klimatfrågan, som fått ojämförligt mest uppmärksamhet , har åtgärderna varit otillräckliga. En färsk rapport visar att koldioxidhalten i atmosfären har ökat fyra gånger så snabbt som under det föregående årtiondet34. Världsnaturfonden har tagit fram rapporten , där ett försök görs att ge ett mått på miljöbelastning. Budskapet i den senaste rapporten är enkel och tydlig: har mänskligheten överskridit jordens bärkraft. Vår samlade miljöbelastning överskrider de ekologiska ramarna med cirka 25 procent35. I är miljöbelastningen större än det globala genomsnittet. presenterade den fjärde utvärderingen av miljön i . Rapporten visar på en rad områden att miljötillståndet är dåligt. Bland annat att luftföroreningarna i Väst- och förkortar den förväntade livslängden med . Mer än 100 miljoner människor inom den europeiska regionen har fortfarande inte tillgång till säkert dricksvatten, och en tredjedel av befolkningen lever i länder där vattenresurserna är mycket hårt belastade. Rapporten beskriver också att minskningen av den biologiska mångfalden och förlusten av ekosystemtjänster fortsätter att vara ett allvarligt problem i regionen. I har vi samordnat miljöpolitiken i det miljömålssystem som byggts upp . Det övergripande målet är att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. Grunden i systemet, som beslutats i fullständig enighet av , är de 16 miljökvalitetsmålen. Målen är i sin tur nedbrutna i delmål för att bli hanterliga, mätbara och operativa. I miljömålssystemet ingår också förslag till åtgärder för att nå målen och system för att följa upp dem. skrivs rapporter om utvecklingen och att görs en fördjupad utvärdering. Den fördjupade utvärderingen ligger till grund för regeringsförslag och riksdagsbeslut om revidering av målen och vid behov ytterligare åtgärder. har till uppgift att samordna och driva arbetet framåt. Miljömålssystemet står för långsiktighet, systematik och nödvändig helhetssyn i miljöpolitiken. I den senaste fördjupade utvärderingen36 klassas sex av målen som möjliga att nå inom tidsramen om ytterligare åtgärder sätts in. Hela nio mål klassas som mycket svåra att nå eller inte möjliga att nå inom tidsramen. Rådets slutsats är att arbetet med miljömålen måste intensifieras och att kraftfulla åtgärder behövs. Rapporten innehåller en rad förslag till åtgärder och man konstaterar att de nya åtgärder som föreslås kommer att innebära ökade statliga insatser på för att målen ska vara möjliga att nå. Om inte kostnadseffektiva åtgärder som skatter och avgifter används ökar kostnaderna för staten. Rådet bedömer att det överlag är samhällsekonomiskt lönsamt att genomföra förslagen, och att det vore direkt olönsamt att inte besluta om de åtgärder som föreslås. konstaterar alltså att det blir svårt eller omöjligt att nå flera av målen inom utsatt tid, även om ytterligare insatser sätts in. Utvecklingen går framåt, men inte tillräckligt snabbt. Ställd inför en sådan utmaning kan man reagera på olika sätt. Man kan, som gör, dra slutsatsen att arbetet för att nå till exempel målet för biologisk mångfald måste intensifieras. Eller också kan man, som den gör för bland annat målet för Levande skogar, ge upp och dra ner på resurserna. Istället för att föreslå nödvändiga åtgärder försenar regeringen hela processen genom att tillsätta en utredning för att se över hela miljömålssystemet. Utredningen kommer av allt att döma att leda till att en miljömålsproposition blir försenad. Detta har redan orsakat osäkerhet i de myndigheter, regioner och kommuner som arbetar med miljömålen. Risken är överhängande för en allvarlig tempoförlust, något som går stick i stäv med budskapet i . Regeringen har i praktiken stannat motorn i miljöpolitiken och ordförande har avgått i protest mot regeringens hantering av frågan. 8.1.2Krafttag för en bättre miljö Naturens kretslopp är förutsättningen för allt liv på jorden. Lokala och globala ekologiska system hänger ihop. Människan är en sårbar del av dessa känsliga ekologiska system där allt hänger samman. Våra kunskaper om dessa system är knappa försiktighetsprincipen innebär att vi måste hantera naturen varsamt och med stor insikt om vår ofullständiga kunskap om alla dess samband. Hållbar utveckling måste ske inom naturens ramar, både lokalt och globalt. Vår nivå på resursförbrukning och miljöbelastning i ska inte vara högre än att människor också i andra länder kan leva på samma nivå som som vi gör. Våra val och vår livsstil får inte omöjliggöra för andra att tillgodose sina behov . När människan håller sig inom de ramar naturen ger, finns grunden för goda livsförutsättningar och en hållbar välfärd. Vår övertygelse är att de flesta håller med om ovanstående förhållningssätt till naturen. Miljömålssystemet utgör ett försök att fånga denna helhet på ett sådant sätt att den kan hanteras i politiken och offentlig förvaltning. delar övergripande slutsatser och tar konsekvenserna av detta genom att i årets budgetmotion avsätta resurser för nya åtgärder. I allt väsentligt gör vi detta i linje med förslag. Avsikten är att minska den miljöskuld som vår generation lämnar vidare till nästa. Nedan beskrivs närmare några av de förslag som föreslår i den här motionen: Vi föreslår bland annat att koldioxidskatten höjs, att en kilometerskatt för lastbilar införs och att omfattande investeringar görs i järnväg, ny energiteknik och energieffektiviseringar (fullständiga förslag finns i avsnitten om skatter och avsnitten om klimatpolitiken). Bara naturlig försurning. En kilometerskatt på lastbilstransporter införs, vilket minskar kväveutsläppen. Ekonomiska och administrativa styrmedel för att minska utsläppen från sjöfart utreds. Ett nationellt handlingsprogram mot användning av växtskyddsmedel med särskilt farliga ämnen påbörjas för att minska kemikalieberoendet. Anslagen för sanering av förorenade områden höjs, ett system för kvarhållande och spridning av information om förorenade områden samt för gränsvärden för kadmium i mark och gröda startas. Arbete med våtmarker, fånggrödor, skyddszoner i jordbruket, och förbättring av undermåliga enskilda avlopp intensifieras. En del jordbruksinriktade åtgärder är mycket kostnadskrävande men finansieras delvis genom en omfördelning inom landsbygdsprogrammet. Levande sjöar och vattendrag. Ett större antal områden med höga naturvärden skyddas långsiktigt och ett stort antal områden med kulturhistoriska värden får långsiktigt skydd och vårdas eller underhålls så att värdena upprätthålls och utvecklas. Ytterligare åtgärder görs för att nå målet om restaurering av vattendrag. Grundvatten av god kvalitet. Medel avsätts för att stötta myndigheternas och länsstyrelsernas arbete och öka takten i skyddet av grundvattnet. Hav i balans samt levande kust och skärgård. Vi föreslår ökad kunskapsuppbyggnad med bland annat kartering av havsområden och inventering av bottnars växt- och djurliv. Nya naturreservat i ett sammanhängande nät som är representativ för olika naturtyper skyddas. Arbetet med kommunala översiktsplaner och regionala utvecklingsprogram för kust och skärgårdsområden är en grundförutsättning för att uppnå delmålet om hållbart brukande av kust- och skärgårdslandskapet, och för detta avsätts pengar. Åtgärder behövs också för att minska utsläppen av kolväten från fritidsbåtar, vilket bland annat en höjd koldioxidskatt medverkar till. En myrskyddsplan har tagits fram av ansvariga myndigheter men behöver genomföras. De kvarvarande naturvårdsrelaterade delarna medför ökade kostnader till vilka medel avsätts. Vi föreslår därutöver en kulturmiljöinventering. Det behövs också nya eller restaurerade våtmarker i odlingslandskapet till vilket pengar avsätts. Länsstyrelserna har en viktig roll i arbetet och tillförs medel. Den nuvarande skyddstakten behöver påskyndas. Skogsägare måste ta större hänsyn. För det behövs mer information och mer preciserade krav på hänsyn. Statligt ägd skog kan användas för byten. föreslår därför ökade anslag för biologisk mångfald. Ett rikt odlingslandskap. Arbetet med betes- och ängsmarksskötsel, genomförandet av åtgärdsprogrammen för hotade arter, omfördelning av betesdjur från vall till naturbetesmark, mångfaldsträda, ekologisk produktion i slättbygd behöver intensifieras. Vi föreslår också ett program för odlad mångfald och avsätter medel till och Formas för detta. Därutöver föreslår vi flera kulturreservat och mer pengar till drift av dessa för att bevara kulturvärden. Vi föreslår en rad åtgärder för att skydda natur- och kulturmiljöerna, inklusive kunskapsuppbyggnad, inrättande och drift av tre kulturreservat och en översyn av skötselplaner i befintliga naturreservat. God bebyggd miljö. Ett omfattande miljömålsanknutet kunskapsutvecklingsprogram för samhällsplaneringen sjösätts. Programmet omfattar både myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Länsstyrelser behöver också bli aktivare i samråden med kommunerna för att öka förutsättningarna för en bra tillämpning av . Vi föreslår också ett radoninformationsprogram, vilket kan leda till att flera hushåll söker bidrag för radonsanering. Dessutom föreslår vi olika åtgärder för att minska bullerproblemen, inklusive ett för bullerfrågor. Ett rikt växt- och djurliv. Vi föreslår att länsstyrelser ska ta fram landskapsstrategier för biologisk mångfald baserade på den generella vägledning som tar fram . Dessutom vill vi att tar fram en nationell strategi för markanvändning, skydd och skötsel i ett klimatperspektiv samt att Artdatabanken kartlägger var naturtyper behöver ökat skydd (enligt art- och habitatdirektivet). Den lokala naturvårdssatsningen () som ges till naturvårdsprojekt permanentas. Vi föreslår kraftigt ökade anslag för biologisk mångfald, vilket bidrar till uppfyllelsen av detta och flera andra miljömål. 9Utbildning, jobb och företagande vision är ett arbetsliv där människor har stor frihet att förverkliga sina livsvisioner. Arbetsmarknaden ska vara trygg och säker men ska bejaka ökad rörlighet. Vi vill att fler människor ska få känna glädjen av ett berikande arbetsliv. Vi anser att vidareutbildning, byte av yrke och arbetsplats och att fler människor går mellan företagande och anställning i grunden är något mycket positivt. Den moderna arbetsmarknaden ställer stora krav på individen. Omvandlingstakten och strukturförändringar i ekonomin sker snabbt. Under ett yrkesverksamt liv måste man klara stora omställningar i form av att byta yrke och arbetsplats. Detta ställer stora krav på samhället att tillhandahålla utbildning och kompetensutveckling för individen genom hela livet. Allt fler människor går mellan anställning och företagande, vilket berikar både individen och ökar rörligheten på arbetsmarknaden. har en enorm outnyttjad potential i form av kreativa människor med nya idéer som inget hellre vill än att förverkliga sina drömmar och starta företag. Genom att ta bort de hinder som finns för människor att starta företag kan vi hjälpa dem att förverkliga och få utlopp för sin kreativitet, vilket också leder till att nya jobb kan skapas. Regeringens politik när det gäller jobb och företagande har hitintills varit mycket ensidig. Allt fokus har riktats på att öka arbetskraftsutbudet genom sänkta skatter och åtstramningar i socialförsäkringarna. Bristen på yrkesutbildningar har medverkat till arbetskraftsbrist och därmed en lägre sysselsättningsökning än vad som annars skulle ha varit möjlig. Många företagare är besvikna på regeringens företagarpolitik. 9.1Utbildning och jobb en investering för framtiden37 går in i en lågkonjunktur. De finansiella marknaderna världen över genomgår ett stålbad. står starkt, tack vare budgetsaneringen och det finansiella ramverket, men ingen är osårbar. duggar varslen i industrin tätt. Regeringen har ignorerat alla signaler om en sämre utveckling i ekonomin. Prognoserna i den presenterade budgetpropositionen framstår redan som allt för optimistiska med avseende på sysselsättning, arbetslöshet och tillväxt. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation, istället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ner.