mot · GV02Sf23 · 2008-04-01 00:00:00 — Remissinstanserna är också kritiska till att det regelverk som föreslås är alltför krångligt och kan skapa stora rättssäkerhetsproblem. Förslaget om att man endast ska kunna få sjukpenning under en ramtid av är mycket anmärkningsvärt. Om man har fått sjukpenning och därefter insjuknar igen eller blir påkörd av en bil så har man alltså inte rätt till sjukpenning utan hänvisas till att söka försörjningsstöd trots att man är allvarligt sjuk. När man har erhållit maximalt antal dagar med förlängd sjukpenning är man återigen oförsäkrad. Detta kommer att resultera i svåra rättssäkerhetsproblem och en skadad tillit till sjukförsäkringen. Regeringen föreslår också omfattande försämringar för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Sjukersättning ska enligt regeringens förslag endast betalas ut när arbetsförmågan är stadigvarande nedsatt. Därför föreslår regeringen att dagens möjlighet att få tidsbegränsad sjukersättning ska upphöra. Tidsbegränsad sjukersättning kan betalas ut om en försäkrad har en nedsatt arbetsförmåga på men som inte bedöms vara varaktig. har 93000 personer tidsbegränsad sjukersättning. Enligt projektet utgör kvinnor av samtliga med tidsbegränsad sjukersättning. i gruppen saknar anställning. De vanligaste problemen är värk, myalgier och psykiska diagnoser. I genomsnitt har dessa personer varit frånvarande från arbetsmarknaden i fyra på grund av arbetslöshet och sjukskrivning. Det är däremot ovanligt i denna grupp att man har stadigvarande nedsatt arbetsförmåga. Det är därför sannolikt att dessa människor inte kommer att få sjukersättning utan i stället bli hänvisade till försörjningsstöd. Regeringen skriver i propositionen att personer som efter en period med förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning inte har en anställning kommer att hänvisas till samhällsnyttig sysselsättning som ska erbjudas i den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Vidare skriver regeringen att bland dem som saknar arbetsförmåga kan även finnas personer som behöver ansöka om ekonomiskt bistånd från (prop. 2007/08:136 s. 97). Med förslaget i den föreliggande propositionen hänvisar således regeringen människor som varit sjukskrivna , och som inte har arbetsförmåga när de nått den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, och människor som är berättigade till sjukersättning till kommunalt försörjningsstöd. 15Rätten att behålla den sjukpenninggrundande inkomsten Regeringen föreslår att rätten att i vissa fall få behålla den sjukpenninggrundande inkomsten efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning ska avskaffas. Enligt 2 kap. 5 c § AFL kan en försäkrad som efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning saknar anställning ändå behålla sin gamla SGI förutsatt att man står till arbetsmarknadens förfogande och är inskriven på Arbetsförmedlingen. Ett avskaffande av denna bestämmelse får stora konsekvenser för alla dem med sjuk- eller aktivitetsersättning som saknar anställning. Enligt lagen om anställningsskydd föreligger saklig grund för uppsägning om en arbetstagare har blivit berättigad sjukersättning utan tidsbegränsning. Konsekvensen av regeringens föreslagna bestämmelse är att de som varit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av ohälsa och saknar anställning inte är berättigade till sjukpenning om de insjuknar igen efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning. Detta förslag visar på en mycket tvivelaktig människosyn. Att försäkrade som drabbats av långvarig ohälsa efter ett slitigt arbetsliv, och dessutom är arbetslösa, inte ska vara berättigade till sjukpenning om de drabbas av sjukdom efter en period med sjuk- eller aktivitetsersättning kommer att få helt oacceptabla effekter. Regeringen skriver i sin egen proposition att personer med sjuk- och aktivitetsersättning har en högre dödlighet än befolkningen i stort. av samtliga 525117 personer som fick sjukersättning var kvinnor mellan och av samtliga var kvinnor mellan . Äldre kvinnor är således kraftigt överrepresenterade bland de långvarigt sjukskrivna. En kvinna som har kvar till pension efter att ha slitit i omsorgen, och som fått sjukersättning på grund av förslitningarna, går miste om anställningen. Sedan går hon miste om sjukersättningen på deltid, skriver in sig på Arbetsförmedlingen, söker 300 jobb utan att få ett enda svar, får ett besked om cancer och har kvar att leva. Med regeringens föreslagna regler får hon inte sjukpenning utan är i stället hänvisad till kommunalt försörjningsstöd eller andra människors välvilja. Detta trots att hon hela sitt liv har arbetat och avstått löneutrymme för att finansiera sjukförsäkringen. Regeringen försätter med detta förslag människor i helt ovärdiga situationer. avvisar med kraft en sådan samhällsutveckling som regeringen förespråkar. 16Inga individuella hänsyn vid bedömning av arbetsförmågan Regeringen föreslår i propositionen att inte längre ska få ta individuella hänsyn till exempelvis ålder och kön vid bedömning av arbetsförmågan under hela sjukskrivningsprocessen. Ålder och kön påverkar vår hälsa och arbetsförmåga. av samtliga 525117 personer som fick sjukersättning var kvinnor. av samtliga som fick sjukersättning var kvinnor mellan och av samtliga var kvinnor mellan . Äldre kvinnor är således kraftigt överrepresenterade bland de långvarigt sjukskrivna. Även bland de ca 182000 personer som fick sjukpenning är kvinnor. Kvinnor är således överrepresenterade bland de sjukskrivna och långtidssjukskrivna. Bestämmelsen om individuella hänsyn infördes i och med proposition 1996/1997:28 Kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension. I propositionen föreskrivs att: Det kan t.ex. röra sig om en person som har nära till den allmänna pensionsåldern och som befinner sig i en socialt och arbetsmarknadsmässigt utsatt situation. En samlad bedömning av förhållandena i det enskilda fallet bör därför i vissa fall kunna leda till att en försäkrad som rent medicinskt har en viss restarbetsförmåga ändå bedöms inte kunna försörja sig på rimliga villkor och därför ha rätt till ersättning. Vid bedömningen bör, liksom , hänsyn kunna tas till den försäkrades ålder och bosättningsförhållanden. Det torde också vara svårt att bortse från faktorer som utbildning och tidigare yrkeserfarenhet. En försäkrad med en viss sjukdom/nedsättning av arbetsförmågan och begränsad yrkeserfarenhet samt låg utbildning kan anses ha sämre förmåga att ta ett annat arbete än en försäkrad med samma sjukdom och högre utbildning. En sammanvägning av nu nämnda faktorer, där åldersfaktorn bör väga tyngst, bör i det enskilda fallet i begränsad omfattning kunna påverka bedömningen av den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom arbete. Det som föreslås innebär inte att tillämparen i varje ersättningsfall skall väga in andra faktorer än de medicinska vid bedömningen. Möjligheten att i begränsad omfattning väga in andra förhållanden utöver de rent medicinska bör alltså ses som en möjlighet till ett mer balanserat synsätt i ärenden där en bedömning på grundval av enbart medicinska kriterier skulle ge ett icke acceptabelt resultat. Arbetsförmågan hos sjukskrivna ska enligt regeringens förslag prövas mot alla förekommande arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Men ska inte längre ta hänsyn till individuella faktorer så som ålder, kön, utbildning eller tidigare verksamhet. Man utgår därmed från att alla människor oavsett ålder och livssituation ska tillfriska lika snabbt eller ha samma arbetsförmåga beroende på sjukdom. Regeringen bortser från att ålder och kön påverkar vår hälsa, arbetsförmåga och möjligheter att tillfriskna. Även beslutsstöden från om rekommenderade sjukskrivningstider för olika diagnoser gör att det inte lämnas utrymme för individuella hänsyn. Beslutsstöden började gälla och rekommenderar bl.a. en sjukskrivningstid efter en hjärtinfarkt. är den genomsnittliga sjukskrivningstiden efter hjärtinfarkt . avvisar förslaget om att avskaffa möjligheterna att ta individuella hänsyn vid bedömning av arbetsförmågan. Vi befarar att det kan leda till icke acceptabla resultat där framför allt kvinnor nära pensionsåldern som har en liten restarbetsförmåga tvingas bryta upp och flytta, söka försörjningsstöd eller bli ekonomiskt beroende av män. Konsekvenserna av förslagen i proposition 2007/08:136 kommer att bli omfattande. Regeringen skriver att: eftersom huvuddelen av dem som beviljas sjukersättning får en tidsbegränsad sjukersättning kommer antalet individer som beviljas sjukersättning framöver att minska kraftigt. Regeringen räknar med att den totala effekten av rehabiliteringskedjan och de ändrade reglerna för sjukersättning förväntas bli att antalet människor som befinner sig i utanförskap reduceras kraftigt. Det kommer att innebär att betydande minskningar av utgifterna för sjukförsäkringen. De förestående förändringarna som ska träda i kraft ställer stora krav på och Arbetsförmedlingen. En majoritet av remissinstanserna invänder mot tidpunkten för ikraftträdandet. Trots det avser regeringen att skynda på med systemskiftet av sjukförsäkringen för att kunna räkna hem de miljardbesparingar som försämringarna beräknas medföra. Regeringen sparar på sjukförsäkringen 2008, 2009 och 2010. Dessutom gör man kraftiga besparingar i form av prognoser för minskade volymer. Ohälsotalet som är mått på frånvarodagar som ersätts från sjukförsäkringen har minskat . Den största minskningen har skett för kvinnor med sjukpenning som har minskat . fick 182 000 personer en utbetalning av sjukpenning. Det är en nedgång med jämfört samma månad 2007. Enligt statistik har ohälsotalet i många av kommuner sjunkit med . Avslagen på ansökningar om sjukpenning har ökat . avslogs av alla ansökningar om sjukpenning. Enligt budgetpropositionen beräknar regeringen att minskade volymer för sjukpenning och rehabiliteringspenning medför besparingar på 3,7miljarder kronor 2008, 2009 och 2010. I samma budgetproposition räknar regeringen med minskade utgifter för sjuk- och aktivitetsersättning till följd av minskade volymer som uppgår till 2009 och 2010. Regeringen skriver i propositionen att personer som efter en period med förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning inte har en anställning kommer att hänvisas till samhällsnyttig sysselsättning som ska erbjudas i den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin. Vidare skriver regeringen att bland dem som saknar arbetsförmåga kan även finnas personer som behöver ansöka om ekonomiskt bistånd från (prop. 2007/08:136 s.97). Regeringen redogör däremot inte för kostnadsökningen för försörjningsstöd eller arbetslöshetsersättning. Kommuner och Landsting, och en rad andra tunga remissinstanser befarar också att förslaget om rehabiliteringskedja kommer att resultera i ett ökat behov av försörjningsstöd och därmed en övervältring av kostnader på kommunerna. Trots det så avser inte regeringen att ersätta kommunerna ekonomiskt eftersom man anser att finansieringsprincipen inte är tillämplig vid förändringar i transfereringssystemen. Försörjningsstödet är samhällets yttersta skyddsnät och tänkt som en tillfällig ersättning. får 280000 personer ekonomiskt bistånd. Men Kommuner och Landsting skriver i sitt remissvar att: För dessa nya grupper kan behovet av ekonomiskt bistånd bli långvarigt. Om konsekvensen blir den har det ekonomiska biståndet förlorat sitt ursprungliga syfte. 18I strid med jämställdhetspolitiska mål De försämringar av sjukförsäkringen som föreslås i proposition 2007/08:136 slår särskilt hårt mot kvinnor eftersom kvinnor i högre utsträckning än män är sjukskrivna. Förslaget saknar en analys ur jämställdhetssynpunkt trots att av alla med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning är kvinnor. Det innebär att de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor kommer att öka, vilket strider mot jämställdhetspolitiska mål. jämställdhetspolitiska mål föreskriver att: Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv samt att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Förslaget om rehabiliteringskedja kommer att öka de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män och strider därigenom mot de av uppsatta jämställdhetspolitiska målen. Bland samtliga som fick sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning var kvinnor. Regeringen skriver i sin proposition att av alla kvinnor i förvärvsaktiv ålder är långtidssjukskrivna eller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Vidare skriver regeringen att ohälsan bland kvinnor har ökat. stod kvinnor för av de långa sjukskrivningarna och står kvinnor för . Enligt regeringen kommer de föreslagna tidsgränserna att förbättra kvinnors situation. skriver i sitt remissvar att: Eftersom kommunens kostnader för försörjningsstöd väntas öka är det rimligt att anta att det är kvinnor i högre utsträckning än män som kommer att bli tvungna att ansöka om försörjningsstöd hos kommunen. En kvinna är dock inte berättigad till något försörjningsstöd om hon är sambo eller gift med en person som har lön. Med andra ord finns det stor risk för att förslaget kommer att få betydande negativ inverkan för samhällets arbete att undanröja de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Jämos svar på remisserna framför också kritik mot att förslaget saknar ett könsperspektiv i konsekvensanalysen, vilket strider mot regeringens plan för jämställdhetsintegrering. skriver att: Problemet med ökad sjukfrånvaro under handlar till allra största del om kvinnor som grupp. Att arbetsgruppen inte tagit någon hänsyn till detta är anmärkningsvärt. Arbetsgruppen borde undersökt de orsaker som ligger bakom de höga sjukskrivningstalen ur ett könsperspektiv. Den forskning vilken undersöker denna problematik har inte beaktats. Förslaget om rehabiliteringskedja innebär ett systemskifte i sjukförsäkringen eftersom regeringen föreslår införande av en diagnosbaserad sjukpenning. Regeringen pekar särskilt ut diffusa diagnoser, psykiska diagnoser och sjukdomar i det muskuloskeletala systemet som sjukdomar som inte ska berättiga till sjukpenning mer än eller sjukersättning. Enligt står psykiska sjukdomar och syndrom för en tredjedel av alla nybeviljade sjukersättningsärenden . Det vanligaste är depression. Sjukdomar i det muskuloskeletala systemet står också för ca en tredjedel av diagnoserna. Det vanligaste är ryggvärk. Både psykiska sjukdomar och syndrom samt sjukdomar i det muskuloskeletala systemet är enligt statistik vanligare bland kvinnor än bland män. Regeringen gör miljardbesparingar på sjuka trots att överskotten i sjukförsäkringen uppgår till 2008 enligt . Förslaget om rehabiliteringskedjan innehåller varken förslag på förbättrad rehabilitering eller stärkta möjligheter att få jobb för personer som drabbats av ohälsa. Eftersom tidsgränserna och åtstramningarna kommer att innebära ett ökat behov av försörjningsstöd skulle det mer korrekt kunna beskrivas som en utsorteringskedja. Försämringarna slår särskilt hårt mot kvinnor och skadar tilliten till välfärdssamhället på oöverskådlig sikt. avvisar samtliga försämringar av sjukförsäkringen som föreslås i den föreliggande propositionen. Mot bakgrund av det som anförs bör avslå regeringens proposition 2007/08:136 En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Detta bör besluta.