ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fö280 · 2008-10-03 00:00:00 — Översyn av regler vid fyrverkeriförsäljning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av regler vid fyrverkeriförsäljning. Det finns två olika tillstånd att hantera icke tillståndspliktiga och tillståndspliktiga explosiva varor, med andra ord fyrverkerier. Dessa tillstånd utfärdas av den lokala polismyndigheten för alla godkända pjäser med eller utan elektrisk tändning samt andra pjäser och pyrotekniska satser samt stubiner som kräver tillstånd till förvärv och förvaring. Det finns även i enstaka fall pjäser/stubiner/satser som inte kräver tillstånd till förvärvet men till förvaring. Viss förvaring upp till viss mängd kan även vara tillståndsbefriad om den inte är yrkesmässig, då all yrkesmässig förvaring är tillståndspliktig. Vad däremot yrkesmässig är finns det ingen definition på, vilket betyder att detta får bedömas från fall till fall. Lagstiftningen är inte heller tydlig med avseende på de kompetenskrav som skall ställas för att erhålla tillstånd till förvärv och innehav. I lagstiftningen talas det om nöjaktig kunskap, vilket kan vara tidigare erfarenhet och dokumenterad utbildning/kurs. Oavsett det så har polisen att pröva personlig lämplighet. Saknas erfarenhet kan ett utbildningsintyg från försäljare räcka för en enskild pjäs men önskas ett tillstånd som berättigar till inköp till mer än en viss typ av pjäs krävs normalt sett en utbildning och denna utbildning kan tillhandahållas av försäljaren av pjäsen. När det väl är dags för tillståndsansökan krävs det normalt sett alltid någon typ av förvaringspersedel/skåp för de aktuella pjäserna. Här finns även möjligheter att för viss pyroteknik göra recuderingsberäkningar beroende på förvaringen och dess egenskaper samt beroende på om platsen för förvaringen har gott skydd etc. Med detta som bakgrund så är det tydligt att en översyn behövs av de regler som finns gällande försäljning av fyrverkerier. Likaså bör denna översyn omfatta de övriga delar som fyrverkeriförsäljningen påverkar såsom regler för import av fyrverkeripjäser. Åldersgränser vid försäljning (både för säljare och köpare), detaljhandelns ansvar vid försäljning (kontroller av tillstånd), olägenhetsbedömning vid användning av fyrverkeri samt djurs reaktioner vid fyrverkeri.
mot · GW02Fö281 · 2008-10-01 00:00:00 — Beredning för samverkan med Nato tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en försvarspolitisk beredning för samverkan med Nato. Svensk säkerhetspolitik har tydlig prägel av ett som inte längre finns. Den Europeiska unionen har utvidgats. Nato försvarar inte längre halva utan förenar hela i samarbete. Tio av de forna öststatsländerna är fullvärdiga medlemmar i . I takt med att den säkerhetspolitiska situationen förändrats har också världens länder förändrat sitt sätt att samarbeta. 26 länder samverkar inom Nato och har där utrymme för olika säkerhetspolitiska bedömningar och olika ställningstaganden till internationella militära operationer. samverkar väl med Nato. 21 av medlemsländerna är också medlemmar i och vi avser inte vara neutrala om något av dessa länder angrips. av de svenska trupperna på internationellt uppdrag verkar under Natos ledning. Försvarsberedningen bör utreda hur det svenska försvaret bör vara utrustat och organiserat inom Natosamarbetet istället för utanför. Försvarsberedningen har redan fastslagit att varken vi eller våra grannländer kommer att förbli passiva då ett grannland utsätts för militärt hot. Det är då rimligt att utgångspunkten för framtidens svenska försvar bör vara inom den organisation vi kommer att verka. Oroligheterna i visar på svårigheten att förutse ett händelseförlopp och framförhandla en strategi för framtiden. En strategi tappar snabbt sin aktualitet om oroshärdar uppstår och nationer i vårt närområde förändrar sina respektive hotbilder. En långsiktig strategi för svenskt försvar måste utgå från de faktiska förhållanden som råder.
mot · GW02Fö282 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn i syfte att förbättra rekrytering till räddningstjänsten. Den svenska räddningstjänsten har generellt mycket hög kvalitet och kan göra insatser vid såväl bränder, bilolyckor som översvämningar. Till stor del utförs räddningsinsatserna av heltidsanställd bemanning, men därutöver finns också en stor grupp deltidsanställda vars insatser är helt avgörande inte minst för att en fungerande räddningstjänst ska kunna finnas i mindre tätorter och i landsbygd. Det har dock blivit allt svårare att både rekrytera och behålla deltidsbrandmän. Orsakerna är många alltifrån försämrade ersättningar, bristande försäkringsskydd och kanske framför allt förändringarna på arbetsmarknaden. Detta handlar om en generellt ökad rörlighet, men är också en konsekvens av nya arbetsorganisationer och produktionssystem. Smal bemanning i företagens organisationer, korta ledtider med allt mellan order och leverans och generellt ökad press på arbetsmarknaden har gjort att allt fler tackar nej till att ta erbjudande som deltidsbrandmän. Det går ut över arbetet, och allt fler upplever det uppenbarligen som en omöjlig kombination. Ur samhällssynpunkt är naturligtvis denna utveckling starkt oroande. Det kommer sannolikt aldrig att finnas förutsättningar för heltidskårer i hela landet, utan deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning för snabba insatser i mindre tätorter och i glesbygd. I delar av landet är stora delar av deltidskårernas bemanning vakant och vid de pensionsavgångar som väntar kan läget bli akut. Mot den bakgrunden är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs, inte minst för att belysa om ytterligare ekonomiska incitament är nödvändiga för att trygga bemanningen framöver.
mot · GW02Fö283 · 2008-10-03 00:00:00 — Nationell strategi för att förutse och förebygga naturolyckor i vid förändrat klimat tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till en nationell strategi med handlingsplan för att förutse och förebygga naturolyckor i vid ett förändrat klimat. har antalet naturolyckor i fördubblats och allt talar för att antalet naturolyckor/-katastrofer kan bli alltfler . Högre temperaturer, skyfall, översvämningar, ras, skred och erosion är några av de allvarliga effekterna av klimatförändringarna i . Vissa områden i landet är mer utsatta än andra. () har inom ramen för Klimat- och sårbarhetsutredningen redovisat några områden och regioner som är särskilt utsatta, bland annat följande: I kommer risken för översvämningar längs och att öka markant i ett framtida klimat. Även Klarälvdalen kommer att drabbas av större risker för erosion, översvämning, ras och skred. kustområden riskerar att drabbas av omfattande översvämningar vid stigande vattennivå med allvarliga konsekvenser för bebyggelse och infrastruktur. riskerar likaledes att drabbas av översvämningar om vattennivån stiger i . Falsterbohalvön är ett låglänt kustområde där stora arealer ligger endast över havsytans medelnivå. Konsekvenserna för Ystads kustområde kommer att bli omfattande vid framtida risker för översvämningar. Den skredkänsliga riskerar att drabbas av framtida och allvarliga ras och skred i samband med klimatrelaterade skyfall och ihållande regn. En viktig uppgift för samhället blir därför nu att snabbt anpassa befintliga byggnader, infrastruktur och samhällsstruktur till stora vattenflöden och högre vattennivåer. Men lika viktigt är det att anpassa samhällsutvecklingen och dimensionera nya byggkonstruktioner för de klimatförhållanden som kan förväntas . Detta har inte minst Klimat- och sårbarhetsutredningen poängterat i sitt betänkande till regeringen. Stora värden står således på spel. För att möta hoten och begränsa skadorna av framtida klimatrelaterade naturolyckor blir det nödvändigt att arbeta såväl förebyggande med att skydda särskilt utsatta områden som att höja kvaliteten i samhällsplaneringen. Det kräver ytterligare forskning och ny kunskap. Mot den här bakgrunden ser vi det som helt avgörande att regeringen skyndsamt tar initiativ till en nationell strategi och handlingsplan för att förutse och förebygga framtida klimatrelaterade naturolyckor i .
mot · GW02Fö285 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och Marinens musikkår. Regeringens pågående omstrukturering av försvaret hotar de två sista heltidsanställda blåsarsymfoniska orkestrarna i . Det gäller Flygvapnets musikkår i , mer känd som , samt Marinens musikkår i . Vi socialdemokrater vill vända denna utveckling och satsa på den regionala musiken där militärmusiken också har en plats. Dessutom är vi starkt kritiska till att regeringen sammantaget inte berört försvarsmusikens betydelse för svenskt kulturarv. Både Försvars- och Kulturdepartementen har blivit uppvaktade kring denna fråga, och trots verksamheternas vikt för den regionala musikens utveckling så har önskemålen ej hörsammats. Framtiden för den militära blåsorkestermusiken är inte en intern angelägenhet för endast Försvarsmakten. Det är en fråga som ger stora verkningar för det svenska kulturarvet. Därför måste det kulturpolitiska perspektivet nogsamt vägas in. Både Marinens musikkår och har spelat in många cd som har rönt stor uppskattning och fått många goda recensioner, även från utlandet. har som exempel sålt över 250000 skivor, vilket inom denna musikgenre betraktas som enastående. listar fem professionella blåsorkestrar genom . Det finns endast två heltidsanställda professionella blåsarsymfoniska orkestrar kvar i , om har erforderlig numerär och som har orkesterprofilering fullt ut. De Fem består av följande: Marinens musikkår med 30 heltidsanställda musiker. /Flygvapnets musikkår med 26 heltidsanställda musiker. Östgöta Blåsarsymfoniker, 16 heltidsanställda musiker. Gotlandsmusikens Blåsorkester, 18 heltidsanställda musiker. med 33 deltidsanställda musiker. I internationella sammanhang så har man fastslagit att minsta numerär är 25 musiker för att kunna spela den repertoar som finns skriven för den här orkesterformen. Det finns endast två heltidsanställda professionella blåsarsymfoniska orkestrar kvar i , som har erforderlig numerär och som har orkesterprofilering fullt ut. Dessa två är och Marinens musikkår i . Dessa två orkestrar är de sista heltidsprofessionella blåsarsymfoniska orkestrarna som finns kvar i . Ser vi på situationen inom EU och våra grannländer gällande denna genreform är läget helt annorlunda. har sju blåsarsymfoniska orkestrar, fem, fyra. I och är antalet blåsarsymfoniska orkestrar betydande, cirka 25 i varje land. Detta beskriver på ett bra sätt att verksamheten prioriteras högt av länderna i vår närhet. och Marinens musikkår lever under hot om nedläggning alternativt förändrad verksamhet, vilket inte bör drabba två av äldsta och sista kvarvarande blåsarsymfoniska orkestrar. i (s) i (s)
mot · GW02Fö286 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . gjordes en trepartsöverenskommelse, avseende dåvarande Göteborgsmusiken och mellan , och Försvarsmusikcentrum. Denna överenskommelse har Försvarsmusikcentrum brutit och sagt upp avtalet med . Uppdraget att verka som Flygvapnets musikkår har utgjort en tredjedel av GWO:s finansiering och har därmed varit avgörande för orkesterns fortlevnad. Beslutet innebär ett hot mot blåsmusikgenren i , då även Marinens musikkår i är nedläggningshotad. GWO fungerar som ett kunskapscenter för blåsarsymfonisk musik med samarbete med . Även detta samarbete är nu hotat när orkestern inte får samma ekonomiska grund att stå på som tidigare. Genom att staten varit den största finansiären för GWO har Försvarsmakten därför ett stort ansvar för att ges möjligheter till fortsatt verksamhet. i (s)
mot · GW02Fö287 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansieringen av försvarsmusikuppdrag att verka som flygvapnets musikkår. fick dåvarande GöteborgsMusiken och en nystart genom samverkan över alla partigränser i . En trepartsöverenskommelse gjordes mellan , och Försvarsmusikcentrum. Denna överenskommelse är nu bruten genom att Försvarsmusikcentrum (FömusC) ensidigt, utan samråd och konsekvensanalys sagt upp avtalet med . Uppdraget att verka som Flygvapnets Musikkår har utgjort cirka en tredjedel av orkesterns finansiering (). Musikerna är varslade om uppsägning. GWO är en av sista kvarvarande heltidsprofessionella blåsorkestrar i en genre som är starkt hotad. GWO består av 27 heltidsanställda musiker, och hemmascenen är det anrika i . Orkesterns konstnärliga utveckling och framgångar är väldokumenterade. Så sent som genomförde GWO en tvåveckors turné till där arrangörerna jämförde GWO:s succéartade konserter i och med välrenommerade orkestrar som Berliner Filharmoniker och , vilka också turnerat i . GWO:s cd-produktion är omfattande, och över en kvarts miljon sålda skivor anses vara unikt inom blåsmusikgenren. Orkestern fick en platinaskiva för barnproduktionen Favoritsånger från , , . Uppdraget att verka som Flygvapnets Musikkår motsvarar cirka en tredjedel av orkesterns disponibla arbetstid och består av statscermoniell musik och olika framträdande vid förbanden. Som Flygvapnets Musikkår stationerad i spelar orkestern regelbundet i , , , och utöver uppgifter som att spela vid högvaktsavlösningen vid eller vid högtidliga öppnande. I det förslag som Fömus C har lämnat till ÖB förespråkas att all professionell musik inom försvaret centraliseras till . Detta slår sönder grunden för GWO:s finansiering. Det måste därför anses vara statens åtagande som den störste finansiären av orkestern att fatta de beslut och företa de åtgärder som behövs pekuniärt och avseende ansvarskonstruktionen för att säkra orkesterns framtid.
mot · GW02Fö288 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ansvaret för musikkårerna bör flyttas från Försvarsdepartementet till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att musikkårerna och Marinens musikkår i bör ges ett nationellt uppdrag. Ett nationellt uppdrag är motiverat av det hot mot blåsmusikgenren som upplever. och Marinens musikkår i är båda nedläggningshotade. Dessa två orkestrar är de sista kvarvarande professionella heltidsorkestrarna i inom den blåsarsymfoniska genren. Vi anser att det är viktigt att ta till vara dessa två musikkårers kompetens och följa upp de värdefulla kulturinsatser som de har gjort det . Om vi jämför med de övriga nordiska länderna och länderna i EU har blåsarsymfoniorkestrarna i dessa länder bättre villkor och överlevnadsmöjligheter: har 7 blåsarsymfoniska orkestrar, 5, 4. I och är antalet blåsarsymfoniska orkestrar betydande: ca 25 i vardera landet. Staten är den största finansiären och bär det största ansvaret för att musikkårerna har en ekonomisk grund så att de kan ges ett nationellt uppdrag. Uppdragets storlek bör rimligen ligga i nivå med det tidigare försvarsmusikuppdraget (/år). De två svenska musikkårernas kunnande har ett högt anseende internationellt inom blåsmusiken. De är förebilder för yrkes- och amatörmusiker. Musikkårerna fungerar som för blåsarsymfonisk musik. Genom att båda orkestrarna har ett nära samarbete med och dessutom med olika amatörorkestrar når de som stilbildare och traditionsbärare ut till såväl studenter som amatörmusiker. På detta vis kan orkestrarna fungera som nav för blåsmusikgenren. fyller här en viktig funktion med kapacitet att vara ett repertoarcentrum som på olika sätt kan bistå andra blåsarsymfoniska orkestrar i . pågår en omorganisation som innebär en centralisering av musikkårsverksamheten till . Det är olyckligt och försvårar förutsättningarna för musikkårerna att verka i hela landet. Ansvaret för musikkårerna bör flyttas från Försvarsdepartementet till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi menar att ansvaret för musikkårerna är en nationell angelägenhet. Därför föreslår vi att musikkårerna och Marinens musikkår i får ett nationellt uppdrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02Fö290 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en samlad strategi för att klara kommande naturolyckor. Naturkatastrofer med direkt koppling till klimatförändringarna har blivit allt vanligare. Antalet inträffade klimathändelser i fördubblades jämfört med det föregående decenniet. har olika naturolyckor inträffat i skyfall, översvämningar och stormar. Det är sådant som kan härledas till klimatförändringar. måste därför ta fram en strategi för att klara av de sannolika förskjutningarna i klimatet och de konsekvenser de för med sig. I en sådan strategi bör bl.a. ingå fortsatt och fördjupad analys av hot, risker och potentiella konsekvenser, prioritering av åtgärder utifrån tydliga principer och kriterier, plan för förebyggande och skadebegränsande åtgärder men också för att minska konsekvenser av framtida klimatförändringar t.ex. genom framsynt planering av bebyggelse och infrastruktur, planering för hantering av naturolyckor. Ytterst är det regeringen som måste göra prioriteringarna. Den nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör emellertid få en viktig roll i arbetet rörande naturolyckor som en nationell samordnande instans för att tillsammans med andra berörda myndigheter arbeta långsiktigt förebyggande och göra långsiktiga strategiska bedömningar, initiera forskning och kompetensutveckling, ge stöd till och samordna lokala initiativ och följa upp arbetet. Med en god samordning finns stora samhällsvinster att göra. MSB har också en viktig roll i att ta fram riktlinjer och strategier till stöd för lokala och regionala myndigheters förebyggande arbete. Inte minst behöver kommuner riktlinjer och stöd i sitt förebyggande arbete. Med bra samordning kan de lokala och regionala myndigheterna bygga upp en bra kompetens och en bra förebyggande verksamhet. För att kunna möta hoten om naturolyckor behöver utbildning och forskning inom området stärkas för att möta behovet av kompetensförsörjning . Detta utgör således ett viktigt element i en strategi. Att t.ex. geoteknisk forskning bedrivs i är av största betydelse mot bakgrund av de speciella geologiska och klimatologiska förhållanden som finns i . Det behövs ökad kunskap inom ett flertal markrelaterade områden, t.ex. kunskap om klimatförändringar, infrastruktur, byggande i tätort och geotekniska risker. En effektiv samverkan och samordning mellan högskolor, institut och övriga aktörer samt mellan olika vetenskaper innefattande annan teknik, naturvetenskap och samhällsvetenskap är av största vikt för att skapa en god beredskap.
mot · GW02Fö291 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av en svensk övervakningssatellit för försvars- och säkerhetsändamål. Svensk rymdteknik åtnjuter stor internationell respekt inom sina områden, vilket är ett resultat av innovativa satsningar på djärva projekt. Forskningssatelliterna (rymdplasmafysik) och (astronomi och klimatforskning) som sändes upp 1986 respektive 2001 brukar till exempel framhållas som extremt tids- och kostnadseffektiva i internationell jämförelse, det vill säga de tillhandahåller mycket forskning per spenderad krona. Svensk rymdindustri byggde också första månsond, Smart-1, som nådde månen 2006. Detta tekniskt mycket krävande projekt hade den europeiska rymdorganisationen som beställare, och projektet genomfördes inom ramen för en snäv budget. Denna svenska industriella förmåga kan användas för att anskaffa, eller hyra, ett eget nationellt övervakningssatellitsystem. Systemet som ska kunna ta bilder med hög upplösning kan på så sätt bli ett stöd åt Försvarsmakten och andra offentliga hjälpinsatser utanför landets gränser. En sådan satellit kan således också utgöra ett stöd för svensk trupp på utlandsuppdrag, övervaka vårt närområde och sättas in vid kriser i främmande länder som kan drabba svenska medborgare. förbereds uppsändningen av en svensk satellit, Prisma, vilket är en teknikdemonstrator beställd av Rymdstyrelsen. Denna satellitkonstruktion kan utgöra grunden för en egen övervakningssatellit. Ett eget satellitsystem med en satellit i rymden med en livslängd kan kosta . Regeringen bör låta utreda frågan om en egen svensk övervakningssatellit.
mot · GW02Ju242 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa preskriptionstiden för mord. I sker omkring 100 mord , en siffra som legat ganska . av fallen sker inom familjen eller andra nära relationer och snabbt upp, men när det blir längre mellan offer och gärningsman drar utredningen ofta ut . finns ungefär 400 ouppklarade mord i landet, och det ökar . Att ta en annan människas liv, att beröva nära anhöriga ett barn eller en livskamrat är det grövsta brott som finns. Det är direkt stötande att en gärningsman, med dagens lagstiftning, kan gå fri . Det finns flera goda argument till varför vi bör göra den lagändringen . Det är egentligen mycket av en etisk fråga, en markering från samhället. Men så har dagens dna-teknik gjort det möjligt att få fram hållbar bevisning även efter att väldigt förflutit. Preskriptionstiden för mord är borttagen i , och , och i sker just nu en översyn. Det är dags för oss i att göra detsamma.
mot · GW02Ju252 · 2008-10-01 00:00:00 — Preskriptionstiden för grova brott tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort preskriptionstiden för grova brott. DNA-tekniken har gjort att det blivit enklare att lösa brott som begåtts långt tillbaka i tiden. Det finns flera exempel där polisen med hjälp av DNA-tekniken löst gamla brott. Hagamannen är ett sådant exempel. Metoden att använda DNA för att lösa brott blir alltmer utbredd i polisens arbete. När utvidgas kommer det att ytterligare öka polisens möjligheter att använda tekniken i utredningar. I lyckades polisen med hjälp av DNA spåra en misstänkt trippelmördare . Eftersom mord aldrig preskriberas i har utredningen inte lagts ner. Det ska inte vara så att man i ska komma undan med ett mord även om det har gått väldigt . Det handlar om att det med den nya tekniken går att lösa grova brott som har begåtts tillbaka. Det är inte rimligt att någon som utsatt en annan människa för en grov kränkning som exempelvis en våldtäkt, ska kunna andas ut, trots att han aldrig blivit dömd för sitt brott. Grundprincipen i en rättsstat är att människor som begår brott ska kunna dömas för sina gärningar. Därför vore ett borttagande av preskriptionstider för grova brott passande för det allmänna rättsmedvetandet.
mot · GW02Ju256 · 2008-10-01 00:00:00 — Separata väntrum i domstolar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa separata väntrum i domstolarna. Att bli kallad till en rättegång är för många människor en situation som man känner sig främmande och osäker inför. Det är oftast första kontakten med en domstol och man vet inte hur själva processen går till vilket bidrar till att öka osäkerheten för den som ska vittna. I många domstolar delar vittnen och målsägande väntrum vilket kan bidra till att vittnena känner sig obekväma och blir rädda inför själva förhandlingarna. Den fysiska miljön i de svenska domstolarna behöver förbättras så att vittnen och målsägande har separata väntrum och därmed slipper att konfronteras med varandra innan själva förhandlingen. Det skulle med stor sannolikhet bidra till att flera vågar ställa upp och vittna. bedrivs det projekt i nästan hela landet med så kallat vittnesstöd. En verksamhet som är mycket framgångsrik. Att införa separata väntrum skulle bidra ytterligare till att stödja vittnena och hjälpa till att skapa en trygg miljö.