mot · GW02Fi285 · 2008-10-07 00:00:00 — En p-plats måste anses ha olika värde beroende på var i landet man befinner sig. En schablon kan därmed inte täcka in denna förmån och blir därmed en förtäckt förmån till dem som reser med bil. Vi anser därför att förmån av fri parkering inte bör ingå i värderingen av förmånsbil utan bör hanteras inom systemet för beskattning av parkeringsförmån. Detta bör ges regeringen till känna. 4.1.12Ändring av villkoren för trängselskatter Det finns ett antal ekonomiska styrmedel för att få trafiken att betala sina samhällsekonomiska kostnader. Ett av dem är trängselskatt. Det är omöjligt att bygga bort trängseln i storstäderna genom nya vägar. Nya kringfartsleder leder till mer trafik och i slutändan samma problem som de var tänkta att avhjälpa. Något som dock hjälper mot vägträngsel är en trängselskatt i kombination med förbättrad kollektivtrafik. Syftet med trängselskatt är att möjliggöra för dem som har behov av att färdas med bil att kunna göra det utan tidsförluster, få ned onödigt bilåkande och att minska miljöpåverkan. Vägtrafikens utsläpp av koldioxid påverkar jordens klimat mycket negativt. Biltrafiken orsakar även stora luftföroreningar i den lokala miljön, vilket orsakar ohälsa för människor som bor i tätorter. De kommuner eller regioner som vill ska ges möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av vad vi framfört ovan har förespråkat införandet av trängselskatt i , men gärna även på andra platser i landet. En kommun kan dock inte själv bestämma att införa trängselskatt. För att det ska vara möjligt krävs enligt vissa bedömare en ändring av grundlagen. I väntan på detta bör en kommun som så önskar få möjlighet att införa trängselskatt genom avtal med regeringen. Eftersom det råder en viss oklarhet om kan delegera till kommuner att införa trängselavgifter eller om det måste till en ändring av grundlagen anser vi att regeringen ska utreda hur det egentligen förhåller sig. Vi vill att kommuner själva ska få avgöra om de vill införa trängselavgifter. Vad som ovan anförts om trängselskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1.13Klimattrampa till jobbet! Det finns mycket som talar för att cykeln är ett viktigt transportmedel. I det här sammanhanget vill vi framhålla minskad miljö- och klimatpåverkan, men aspekter som förbättrad hälsa och ökad trafiksäkerhet är även de intimt förknippade med cykeln. Vi vill slopa arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt detta i syfte att få arbetsgivare att stimulera sin personal att i stället för bil ta cykel till arbetsplatsen. Detta bör ges regeringen till känna. 4.1.14Utred möjligheten att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån är bilen norm för beskattning och planering av resor och transporter. En förändring av skattestyrmedlet så att det blir mer färdmedelsneutralt ger bättre möjligheter för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt och därmed för biltrafikens skadliga miljöpåverkan att minska. Med detta som bakgrund föreslår , i enlighet med Klimatberedningen, att man bör se över möjligheten att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån på samma sätt som görs med t.ex. bidrag till friskvård . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. FN:s klimatpanel, IPCC, förutspår att flygets samlade globala utsläpp av växthusgaser i värsta fall kan uppgå till . Det är en oroande utveckling. Den internationella flygtrafiken omfattas tyvärr inte av Kyotoprotokollet som reglerar utsläpp av växthusgaser. Ändå är det på en internationell nivå en förändring måste ske eftersom den internationella flygtrafiken är svår att miljöbeskatta om det inte sker i flera länder . Vi anser att det är mycket viktigt att i internationella sammanhang aktivt agerar i både EU och FN för att den internationella luftfartens klimatpåverkan inkluderas i den internationella klimatkonventionen efter 2012. föreslår att en klimatskatt införs på inrikesflyget. Det sker genom en schabloniserad start- och landningsavgift. En sådan konstruktion skulle öka incitamentet att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Oberoende av omfattningen av flygtransporter i är det viktigt att de flygplan som lyfter verkligen utnyttjas så effektivt som möjligt. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara nivån som gäller för bensin för bilar. använde inrikesflyget flygfotogen motsvarande 270 tusen kubikmeter (det saknas uppgifter ). Flygfotogen innehåller mer energi, vilket gör att energiskatten 2008 skulle bli 3,25 per liter (2,95 per liter för bilbensin). Intäkten för staten blir då ca . Koldioxidskatten för bensin 2008 är 2,34 per liter, vilket skulle ge en skatteintäkt på ca . Den sammanlagda intäkten för koldioxid- och energiskatten beräknas då uppgå till . Det finns inga beräkningar på hur en sådan skatt skulle påverka efterfrågan på flygresor. Men i samband med att den förra regeringen föreslog en passagerarskatt på flygresor, gjorde () en beräkning på hur flygresorna skulle minska om passagerarskatten införandes. konstaterade att minskningen skulle uppgå till 154000 resor av totalt 7 miljoner resor. Det betyder en nedgång av efterfrågan . Om vårt förslag skulle minska efterfrågan med det dubbla (dvs. ) skulle det betyda att intäkter för staten motsvarande ca (878 + 632 = 1 510 => 1 510 * 0,956 = 1443 560). Det krävs troligen vissa tekniska utredningar om avgränsningar m.m. innan systemet kan sättas i verket. Det gör att vi inte tror oss kunna införa skatten utan först . Utifrån beräkningarna ovan går det att fastställa vilket pris som ska gälla varje gång ett inrikesplan lyfter eller landar från en flygplats. gjordes ca 140000 landningar inrikes. Med färre landningar (dvs. ca 134000) och en tänkt intäkt på , motsvarar det i avgift varje gång ett plan landar eller startar. För ett plan med 100 passagerare är kostnaden alltså ca per passagerare. Skatten ger ett tydligt incitament att fylla planen så mycket det går och på sätt minska kostnaden per passagerare. bör införa en klimatskatt på inrikesflyg motsvarande en kostnad på per start eller landning. Vad som ovan anförts om klimatskatt på inrikesflyg bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3.1Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin med en krona per liter anser att fritidsbåtar bör betala för den kostnad som de medför vad gäller sjöräddning, haverier, miljöpåverkan osv. Båtar har dock ingen fordonsskatt såsom personbilar har, trots att det medför kostnader att upprätthålla infrastruktur och sjösäkerhet. Vi anser därför att det ska införas en båtskatt för fritidsbåtar. En sådan skatt kan finansiera dels fritidsbåtarnas andel av infrastrukturkostnaderna, dels en sänkning av skatten på alkylatbensin. Statens intäkter från den nya båtskatten uppgår till . Vårt resonemang och våra beräkningar av den nya båtskatten utvecklas mer i motion 2007/08: T326. Vi föreslår att av intäkterna från en båtskatt används för sänkning av skatten på alkylatbensin. En övergång till alkylatbensin minskar utsläppen av PAH, bensen, kväveoxider och andra ämnen till vatten och luft. Åtgärden har betydelse för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans, Levande kust och skärgård och Giftfri miljö. En förutsättning för en båtskatt är att det finns ett båtregister. Regeringen bör därför ta fram ett lagförslag till båtskatt som kan gälla . Vad som anförts om skatt på fritidsbåtar och sänkt skatt på alkylatbensin bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.3.2Pröva möjligheten att införa kilometerskatt på och har lämnat ett förslag på hur man skulle kunna införa en kilometerskatt för sjötrafiken runt . Vi ser det som ett intressant förslag till hur man kan internalisera sjöfartens kostnader för miljöpåverkan. Förslaget behöver analyseras vidare, och det är väsentligt att det genomförs av alla eller nästan alla länder runt . Frågan om kilometerskatt på tas även upp i motionen Den svenska miljöpolitiken i EU (2008/09:MJ459). Även industrin måste minska sina utsläpp. står den svenska industrin för drygt en tredjedel av de svenska utsläppen, och enligt prognoserna kommer utsläppen att öka. Vi föreslår att åtgärder vidtas för att begränsa även industrins utsläpp. 5.1Miljöskatter för fluorerade växthusgaser Utsläppen av fluorerade växthusgaser (F-gaser) har fördubblats åren 19902005. har man försökt ersätta klor-fluor-kol-föreningar som t.ex. freon med F-gaser. De används bl.a. som köldmedium i kyl-, frys- och klimatanläggningar, som isoleringsmedium vid tillverkning av olika plaster och som isolerande gas i elektrisk utrustning. Dessa gaser har en mycket kraftig växthuseffekt och en lång livslängd i atmosfären. Därför är det viktigt att begränsa utsläppen av dem för att vi ska nå våra uppsatta miljömål. De fluorerade växthusgaserna omfattas av Kyotoprotokollet. föreslår därför att en miljöskatt tas ut på flourerade gaser (F-gaser). och har analyserat konsekvenserna av att införa detta kompletterande styrmedel inom industrin. Om skatten införs kan utsläppen reduceras med ytterligare koldioxidekvivalenter enligt myndigheternas analys. Skatten är tänkt att tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gasen. Nivån bör sättas i paritet med dagens reducerade nivå för uttag av koldioxidskatt. Vad som anförts om fluorerade gaser bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin utanför EU:s handelssystem Huvuddelen av utsläppen av växthusgaser från industrin omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. För att hålla nere de administrativa kostnaderna för systemet har dock en begränsning införts som innebär att det endast omfattar förbränningsanläggningar med en total installerad kapacitet över 20 MW. Under gränsen på 20 MW finns många företag med relativt små utsläpp per anläggning. Det är i huvudsak dessa verksamheter som utgör gruppen industrier utanför EU:s handelssystem eller lätt industri (med avseende på energiförbrukningen). Även om utsläppen är små per anläggning är de samlade utsläppen inte obetydliga jämfört med övriga utsläpp i verksamheter utanför den handlande sektorn i . Utsläppen av koldioxid i sektorn beräknas öka enligt den senaste prognosen för att totalt uppgå till ca . Analyser gjorda av och visar att en minskad nedsättning av koldioxidskatten så att skatten på koldioxid höjs till /kg koldioxid har liten betydelse för konkurrenskraften för den lätta industrin, med undantag för växthusnäringen, eftersom kostnaden för den föreslagna skatteförändringen är låg jämfört med branschernas sammanlagda rörelseresultat. Däremot menar man att en skattehöjning skulle vara ett bra styrmedel för att minska koldioxidutsläppen i den här sektorn. Mot bakgrund av detta föreslår att nedsättningen av koldioxidskatten för industri utanför EU:s handelssystem bör minskas så att skattenivån höjs från /kg till /kg koldioxid. Ytterligare förslag för en effektivare energianvändning i den lätta industrin presenterar i sitt delbetänkande . Styrmedlen i planen ska analyseras vidare av utredningen. vill i det här sammanhanget lyfta fram åtgärden att genom skatteavdrag eller bidrag införa statliga stöd till energieffektiviseringsåtgärder. Vi föreslår därför att regeringen utreder hur ett sådant system skulle kunna utformas. Vad som ovan anförs om nedsättning av koldioxidskatten och statliga stöd till energieffektiviseringsåtgärder i den lätta industrin bör ges regeringen till känna. 6Åtgärder för ett hållbart jordbruk Vad vi äter och hur maten produceras påverkar i stor utsträckning utsläppen av växthusgaser och vårt klimat. 6.1Inför en miljöavgift på kraftfoder i syfte att minska köttkonsumtionen. Enligt en rapport från bidrar boskapssektorn med av de globala utsläppen av växthusgaser, vilket är mer än transporterna globalt ger upphov till. Animaliska produkter kräver dessutom mycket mer energiåtgång än vegetabilier. Det går åt cirka fyra och vegetabilier för att producera ett kilo fläskkött och vegetabilier för att producera ett kilo nötkött. I västvärlden konsumerar vi mer vegetabilier än vad man gör i de fattiga länderna, och den främsta orsaken till detta är att den största delen av våra vegetabilier används till foder för djuruppfödning. I går så mycket som två tredjedelar av spannmålsproduktionen till foder. Globalt är det cirka en tredjedel som används som djurfoder. lider miljoner människor av hunger. Vi ställer oss mot bakgrund av dessa uppgifter starkt kritiska till att fortsätta att låta stora delar av vår spannmål och vårt vatten nyttjas av boskap. Det är inte rimligt att den storskaliga boskapsuppfödningen tar bokstavligen livsnödvändiga resurser från människor och dessutom orsakar allvarliga miljöproblem. Det är uppenbarligen inte bara energimarknaden och trafiksektorn som måste energieffektiviseras utan även vår kosthållning. En ökad vegetarisk kost skulle innebära såväl ett mer effektivt resursutnyttjande som mindre miljöpåverkan. föreslår att det upprättas en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Åtgärder i handlingsplanen kan vara en miljöavgift på de vegetabilier som används till att föda upp djur inom köttproduktionen samt ökad information om köttkonsumtionens miljöeffekter. Detta bör ge regeringen till känna. 6.2Höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Halterna av bekämpningsmedel ökar i svenska bäckar och åar och är så höga att de kan skada vattenlevande djur och växter. För att begränsa jordbrukets näringsutsläpp i sjöar, vattendrag och hav prioriterar stöd och regler som hindrar näringsläckage från jordbruket. Det handlar bl.a. om stöd till inrättande av kantzoner och fler anläggningar av våtmarker som hindrar näringsämnen att nå havet. Ekologisk odling och ekologisk djurhållning har flera positiva effekter för att uppnå de svenska miljömålen, främst minskad spridning av kemikalier och näringsämnen i ekosystemet. Som ett led i att minska jordbrukets påverkan för övergödningen av haven föreslår vi i enlighet med budgetmotionen för en höjning av skatten på handelsgödsel . Vi föreslår även att skatten på bekämpningsmedel höjs . Detta bör ges regeringen till känna. 6.3Minskad nedsättning av koldioxidskatten på fossila bränslen inom jordbruket Jordbruksproduktion orsakar utsläpp av växthusgaser också genom användning av fossila bränslen. Användningen av drivmedel, främst diesel, i olika typer av arbetsmaskiner dominerar användningen av fossila bränslen inom jordbruket. På samma sätt som med nedsättning av koldioxidskatt avseende industrin utanför EU:s handelssystem menar och att konkurrenskraften för jordbruket växthusnäringen undantagen påverkas väldigt lite av en minskad nedsättning av koldioxidskatten på fossila bränslen inom jordbruket. Dessutom framhåller myndigheterna att det finns goda möjligheter att minska fossilbränsleanvändningen för uppvärmning av byggnader inom jordbruket genom att byta ut olja mot biobränslen. föreslår därför att nedsättningen av koldioxidskatten på eldningsolja och diesel inom jordbruket och övriga areella näringar, på samma sätt som för industri utanför EU:s utsläppshandelsystem, bör minskas så att skattenivån höjs /kg koldioxid. Detta bör ge regeringen som sin mening till känna. 6.4Energieffektivisera för bättre miljö Det råder stor enighet om att effektivare energianvändning är en nyckel för utvecklingen av ett hållbart energisystem, för att begränsa utsläppen av växthusgaser och för att minska andra miljöproblem som energiproduktionen orsakar. Bostadssektorns energiförbrukning utgör en mycket stor andel av den samlade miljöbelastningen, totalt av de totala utsläppen av växthusgaser. Potentialen när det gäller att spara energi där är därför stor. presenterade ett förslag på hur man kan använda fastighetsskatten som styrmedel för att stimulera fastighetsägare att göra investeringar och renoveringar som minskar husets energianvändning. De menar att om nuvarande boskatter ställs om blir det också lönsamt för fastighetsägaren att effektivisera energianvändningen, minska på utsläppen av växthusgaser och i övrigt minska klimatbelastningen. Så fungerar det inte . Tvärtom går nuvarande boendebeskattning ofta på tvärs mot samhällets klimatambitioner. Personer som t.ex. installerar en solenergianläggning eller energieffektiva fönster får höjt taxeringsvärde och ökad skatt (om man inte redan betalar ). Vi i ställer oss mycket positiva till möjligheten att klimatanpassa fastighetsbeskattningen så att den som gör energisparande renoveringar i fastigheter ges skatteincitament. Vi föreslår därför att regeringen utreder hur ett sådant system skulle kunna utformas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Diesel (102020 för miljöklass 1, 2 och 3) Diesel (102020 för miljöklass 1, 2, 3) Bensin (214646) Miljöskatt, fluorerade gaser Koldioxidskatt, icke-handlande sektorn samt jordbruket Ingen drivmedelsskattehöjning för kollektivtrafiken Fordonsskatt, efterkonvertering gamla bilar