mot · GV02So21 · 2008-04-02 00:00:00 — Delaktighet och inflytande har stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Vi delar synen att den ideella sektorn har stor betydelse och att samarbete är av största vikt både på statlig och lokal nivå. Bestämningsfaktorer inom detta målområde är bl.a. demokratisk delaktighet, jämställdhet, diskriminering och deltagande i kulturaktivitet. Det saknas förslag på insatser för att öka möjligheten till deltagande i kulturaktiviteter. ser satsningar på kultur som förebyggande investeringar. anser att det åvilar den offentliga sektorn, kommun, landsting och stat, att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Hälsofrämjande kultur är viktigt. Kultur har förebyggande effekter och många studier som gjorts visar också på att kultur även kan ha en läkande effekt. har i budgetmotion gjort en större satsning på regionala kulturfonder för att främja det regionala kulturlivet och för att göra kulturen mer tillgänglig för fler. Inom ramen för detta vill vi också återinföra den populära reformen om fritt inträde på museum, något som regeringen tog bort strax efter att den tillträtt. de gröna anser att folkhälsopolitiken måste bygga på att utjämna skillnader i hälsa för att det övergripande målet om att skapa förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen ska kunna nås, och då är en av förutsättningarna att ge människor mer delaktighet och inflytande i vardagen. Det handlar inte bara om fria val som regeringen skriver så mycket om utan om att ge människor förutsättningar att kunna göra val och att våga se de strukturer som finns i samhället. har beslutat att alla förslag som läggs från regeringen ska innehålla en beskrivning av hur förslaget påverkar jämställdhet. I och med att regeringen tonat ned det övergripande målet och tagit bort formuleringar som ojämlikheten i hälsa måste motverkas så har det också effekter på jämställdheten. Regeringen tar upp handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och presenterar ytterligare några insatser som den avser att göra. Regeringen har i sin politik blundat för de strukturella faktorer som påverkar jämställdheten i vårt samhälle. Det är viktigt att regeringen öppnar ögonen och tar till sig den kunskap som finns hos expertmyndigheten för folkhälsoarbetet. () skriver följande: Genusforskaren myntade termen genussystem i . Dettasystem bygger på ett isärhållande och en hierarki mellan män och kvinnor där män som kollektivtillskrivs mer makt och inflytande i samhället. Att analyserasystemet tjänar till att synliggöra dolda mekanismer och strukturer som orsakar ojämställdhet (könssegregerad arbetsmarknad, mäns våld mot kvinnor etc). Andra internationellt kända genus- och queerforskare som RW och påvisar dock att relationernamellan/inom grupperavmänoch mellan/inom grupper av kvinnor hyser en stor komplexitet. Begreppet intersektionalitet försöker analysera hur olika maktdimensioner korsar varandra. Det är inte bara könet som har betydelse i en analys utan även sexuell läggning, etnisk tillhörighet, klass, funktionshinder, ålder och religion. Dessa positioner påverkar hur mycket makt och utrymme en människa har i samhället och i relation till andra människor. Vissa grupper av män, exempelvis transsexuella män, underordnas i genussystemet av heterosexuella män. En funktionshindrad kvinna är på samma sätt underordnad en kvinna utan funktionshinder. Det finns alltså skillnader även inom grupperna kvinnor och män. Den heterosexuellamannen är dock övergripande norm i samhället. För att inte låta ojämlikheter i hälsa beroende av kön (klass, sexuell läggning och etniskt tillhörighet)fortsätta att normaliseras måste orsaker och bakomliggande maktstrukturer till ohälsa hos kvinnor och män kartläggas och utredas. Att ha ett tydligt integrerat genusperspektiv i samtliga folkhälsopolitiska områden, där mäns och kvinnors skilda livsvillkor och förutsättningar är stående analysvariabler, är därför ett måste i den framtida folkhälsopolitiken. Regeringen skriver om att arbetet för att motverka diskriminering har högsta prioritet, har regeringen lagt en proposition Ett starkare skydd mot diskriminering 2007/08:95 som tyvärr saknar att bristande tillgänglighet för funktionshindrade utgör diskriminering. anser att det borde ha varit med. de gröna välkomnar stora delar av de föreslagna lagändringarna. Många av dem är frågor vi drivit . Vi ser positivt på att diskrimineringsförbudet utsträcks till nya samhällsområden och att de två nya grunderna ålder och könsidentitet införs. håller däremot inte med regeringen om att slå samman DO, Homo, och HO till en ombudsman. Det är bättre att de sammanförs i en gemensam myndighetsorganisation, men de separata ombudsmännen bör finns kvar inom organisationen. Vi menar att denna lösning innebär ett helhetsperspektiv på diskrimineringsproblematiken utan att skillnaderna mellan de olika diskrimineringsgrunderna suddas ut. 8.2Målområde 2 Ekonomiska och sociala förutsättningar Regeringen skriver om fler nystartsjobb och en mer förutsägbar sjukförsäkring med en tydlig rehabiliteringskedja. Det är insatser som menar snarare riskerar att öka klyftorna i samhället än att bidra till en ekonomisk och social trygghet. Ojämlikhet i hälsa handlar om spridningen i hälsa, livskvalitet och livslängd för olika grupper av människor. Ett samhälle med stora välfärdsklyftor bär också på en stor ohälsobörda. Rädda Barnens rapport om barnfattigdomen i visar att skillnaderna mellan olika grupper av barn är stora och har ökat . De allra rikaste hushållen drar ifrån i inkomststandard medan de fattigaste halkar efter. menar att ekonomisk och social trygghet är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god hälsa på lika villkor. Att människor kan försörja sig genom eget arbete skapar självkänsla, vilket är en friskfaktor. Men för att främja en god hälsa behövs även insatser på strukturell nivå, t.ex. ett socialförsäkringssystem som ger trygghet. Vidare behövs utbildningsmöjligheter under olika perioder i livet, en samhällsplanering som bidrar till trygga miljöer och sociala tjänster av hög kvalitet på lika villkor. Då kan man inte som regeringen gör dra in på vuxenutbildning, eller försämra i sjukförsäkringsregler och a-kassesystem. 8.3Målområde 3 Barns och ungas uppväxtvillkor ser det som mycket positivt att regeringen satsar på föräldrastöd . Men vi saknar förslag på konkreta åtgärder för föräldrar och vilket ansvar kommunerna bör ta. Vi anser också att det är positivt att regeringen lyfter frågan om familjecentraler, men även där saknas det förslag på hur fler kan startas och hur stödinsatser för barn och ungdomar kan samordnas bättre. Regeringen skriver att stödinsatser bör samordnas på ett bättre sätt än men hur tänker regeringen medverka till att det blir så? kom 2004 med sin rapport verktyg för föräldrar förslag till nya former av föräldrastöd för föräldrar med barn i olika åldrar. Rapporten beskriver mycket förtjänstfullt hur situationen ser ut och kommer med en mängd förslag till åtgärder. Detta skriver också regeringen om, men väljer tyvärr att bara till viss del föreslå konkreta åtgärder när det gäller utveckling av föräldrastöd. vill ge föräldrar och barn mer möjlig tid tillsammans som ett sätt att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Därför har vi lagt ett förslag som vi kallar Barntid. Föräldrar med barn som går ned i arbetstid till eller mindre ska få en ekonomisk ersättning för att täcka upp en del av den lägre inkomsten. Det ska vara möjligt för båda föräldrar att gå ned i arbetstid med vårt förslag. Detta förslag främjar livskvalitet. För att förbättra situationen för barn som har det särskilt svårt vill införa lokala barnombud. Enligt ska barn ha rätt att uttrycka sina åsikter, och deras åsikter ska tillmätas betydelse. har i sitt uppdrag att ge barn som är särskilt utsatta hjälp och stöd. Men eftersom det inte alltid fungerar, och eftersom barn kan ha svårt att anförtro sig åt någon som de inte till är säkra finns på deras sida anser vi att barnombud är en reform som behöver införas. Det är ytterligt angeläget, inte minst med anledning av den kritik länsstyrelserna riktat mot kommunernas hantering av anmälningar och situationen för placerade barn. Barnombuden bör vara en statlig reform med koppling till och regional förankring via länsstyrelserna. Till barnombuden ska barn kunna vända sig med fullt förtroende, och barnombuden ska också kunna föra deras talan. 8.4Målområde 4 Hälsa i arbetslivet Regeringens skrivningar inom detta målområde betonar riskminimering. Först i andra hand talas om att utveckla arbetets positiva faktorer. vill vända på det perspektivet och i första hand främja det som bevarar och utvecklar hälsa. Av alla målområden är ökad hälsa i arbetslivet det som får minst utrymme i propositionen, vilket vi förvånas över. För är det angeläget att inte bara skapa förutsättningar för fler arbeten utan också se till arbetets innehåll så att arbetet t.ex. inte sliter ut ryggar och handleder. Målområdets bestämningsfaktorer inkluderar arbetsmiljöfaktorer, anställningstrygghet och återhämtning mellan arbetspass. anser att det är angeläget att beskriva hur dessa faktorer utvecklas för att styra politiken. Regeringens beslut att skära ned kraftigt på anslag och lägga ned rimmar därför illa med regeringens retorik om ökad hälsa i arbetslivet. anser att gör ett omfattande och mycket viktigt inspektionsarbete på arbetsplatserna, ofta i ett klart förebyggande syfte ett inspektionsarbete som syftar till att tillsammans med företagen få arbetsplatser och arbetsmiljöer som är säkra och inte farliga eller skadliga för arbetstagarna. Med fler människor i arbete borde mer resurser ges till systematiska arbetsmiljöarbete. Stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet ute på företagen genom företagshälsovård eller motsvarande resurser är också av stor betydelse. har därför motsatt sig regeringens neddragningar på . På samma sätt har motsatt sig nedläggningen av som fram till var ett nationellt forskningsinstitut och för arbetslivsfrågor. Regeringen sade sig ha för avsikt att föra över forskningen till högskolor och universitet men några nya pengar har inte tillförts för att de ska kunna ta över verksamheten. Regeringen beskriver i folkhälsopropositionen de ändringar som gjorts för att underlätta och öka företagens incitament att anställa och för att öka flexibiliteten i regelverket, men det saknas en analys av hur det påverkar de anställdas hälsa. Utredningen om arbetsmiljölagen som lämnade delbetänkande och slutbetänkande har remissbehandlats men bereds fortfarande av regeringen. Det är bra att regeringen skriver att arbetslivet måste även utformas så att det finns plats för dem som har en begränsning av sin arbetsförmåga. Men den politik som regeringen genomför med strängare regler i sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring underlättar inte det. Ett lysande undantag är dock att regeringen givit möjlighet för människor som länge haft sjukersättning att kunna återgå till arbete med bibehållen ersättning. anser att utgångspunkten för målområdet ska vara att kraven i arbetslivet måste balanseras mot människors möjligheter att kunna fungera och må bra under ett helt arbetsliv. Det handlar alltså både om hälsofrämjande arbetsplatser och hälsofrämjande arbetsliv. 8.5Målområde 5 Miljöer och produkter och säkra miljöer och produkter var tidigare utgångspunkten för målområdet. Detta målområde har nära koppling till de nationella miljömålen som flera av dem direkt påverkar bestämningsfaktorerna. Regeringen skriver att man har för avsikt att återkomma till med förslag om en översyn av miljömålssystemet 2009. Man skriver vidare utsläppen av fossila bränslen och den globala uppvärmningen utgör hälsohot i delar av världen . Men det är ett faktum i alla länder och kommer att påverka även med utbredning av nya sjukdomar. Det är högst anmärkningsvärt att regeringen inte tar upp kopplingen av klimat och hälsa (se vidare avsnittet Kopplingar mellan folkhälsopolitik och klimathot). Det finns en stark koppling mellan folkhälsa och miljö. Betydligt starkare skrivningar hade behövs på ett område som ger grundläggande förutsättningar för folkhälsan. Regeringen säger visserligen att man har för avsikt att återkomma till med förslag om en översyn av miljömålssystemet . På vilket sätt det förslaget kommer att se ut återstår att se. menar att målen för folkhälsopolitiken och miljömålen måste ses som två sidor av samma mynt. Folkhälsoaspekterna kopplade till miljömålen behöver beskrivas tydligare. har i rapporten , en självklar del av miljöarbetet också kommit till samma slutsatser. Av folkhälsoskäl måste det bli tydligare vilka handlingsmöjligheter som finns och var ansvarsfrågan ligger när miljömålen inte nås. Enskilda människor är beroende av att politiker tar sitt ansvar på detta viktiga område. Människor kan demonstrera eller hänga färgade lakan från fönstren, men utan ansvarsfulla politiker händer föga för att t.ex. ändra luftförhållanden i hårt trafikerade områden där människor bor och lever. Människor behöver veta hur riktvärdena ser ut och att de bygger på tillgänglig forskning, hur gränsvärden mäts, vilka gränsvärden som inte får överträdas, vad som händer i så fall och vem som är ansvarig och hur den ansvarige ska kunna ställas till svars. Det handlar om ytterst viktiga villkor i människors liv som de själva har mycket liten makt att påverka. Regeringen skriver om farliga ämnen men nämner inte att EU:s nya kemikalielagstiftning (Reach) nu är klar och ska implementeras i . Ej heller föreslås några insatser. har påtalat problemen med kemikaliseringen av vår vardagsmiljö kopplat till folkhälsan i motionen Kemikalieexponeringens konsekvenser för folkhälsan 2005/06:MJ592. Många forskare menar att många hälsoproblem på befolkningsnivå är kopplade till den nya kemiska förorening som skapats genom spridning av naturfrämmande ämnen men det är i det närmaste omöjligt att veta vilka ämnen och vilka symtom det handlar om på grund av alla faktorer som inverkar. Bland annat på grund av alla dessa osäkerhetsfaktorer finns det ett stort behov av ökad kunskap om kopplingen mellan folkhälsan och den alltmer förorenade vardag de flesta av oss människor lever i. Vår omgivande miljö är av stor betydelse för folkhälsan. Gröna miljöer har stor betydelse, både för människors välbefinnande och även som lunga åt städer. Grönskan renar luften från stoft och avgaser, dämpar buller och påverkar även stadens klimat positivt genom att grönskan dämpar vindar, höjer luftfuktigheten och utjämnar temperaturskillnader. Vi ser det därför som viktigt att kommunerna kartlägger och inventerar sina grönområden. Målet bör vara att öka medborgarnas kunskaper om gröna miljöers betydelse och därmed öka förståelsen för den kommunala kostnaden samt, sist men inte minst, öka användningen av de gröna miljöerna. Att gröna miljöer inte tas upp i folkhälsopropositionen är en brist. Luftföroreningar skadar barns lungor för livet och förkortar våra liv lika mycket som trafikolyckor. Nedsatt lungkapacitet är en riskfaktor som ökar dödligheten i både lungsjukdomar och hjärt-kärlsjukdomar. Partiklar i luften har störst negativ effekt och orsakar så mycket som 5000 förtida dödsfall och marknära ozon som orsakar ca 2000 dödsfall . Till det kommer ökad dödlighet i cancersjukdomar som uppskattas till flera hundra i (regeringens skrivelse 2005/06:205). Överexponering av kvävedioxid beräknas enligt IVL, , leda till nästan 3000 dödsfall (uppgifterna av de olika studierna kan dock inte adderas, då beräkningsmetoderna skiljer sig åt). Sambanden är sådana att varje åtgärd som minskar antalet partiklar i luften påverkar vår hälsa. Biltrafiken är huvudkällan till dessa skadliga ämnen, och det är därför viktigt med bättre reningsmetoder, miljövänligare drivmedel och bättre motorer. Nollutsläpp ska eftersträvas. Vi arbetar för att minska bilberoendet och därmed användningen av bil. vill vi öka satsningar på kollektivtrafiken. För att utsläppen ska minska är det viktigt att människor uppmuntras att utnyttja kollektiva färdmedel, till samåkning och till att gå och cykla i större utsträckning än . Försöket med trängselavgifter i har varit ett viktigt steg i den riktningen och ledde till förbättrad stadsluft och minskade beräknade dödsfall med 30 dödsfall . Fler initiativ i den riktningen är nödvändiga. Regeringen har en rubrik Insatser inom väg och trafik men där föreslås åtgärder med utgångspunkt på trafiksäkerhet. Det är visserligen är lovvärt men där borde också insatser mot luftföroreningar tagits upp. Det är bra att regeringen lyfter frågan om inomhusmiljö och ger i uppdrag att ta fram bl.a. underlag om byggnaders tekniska utformning som medger att vissa befintliga delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kan följas upp och eventuellt ändras. Vidare ska underlaget ge möjlighet att formulera nya delmål t.ex. beträffande fukt, mögel och buller samt belysa eventuella brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Att ständigt utsättas för ljud och oljud framkallar stress. Regeringen beskriver problemet och säger sig vilja prioritera frågan men har inte med några förslag på insatser. anser att problemen med buller ska ha hög prioritet i folkhälsoarbetet. Därför bör regeringen ge lämpliga myndigheter i uppdrag att lämna förslag på åtgärder. De bör även inventera vilka åtgärder kommunerna vidtagit för att minska bullret i respektive kommun. Vi vill se mer forskning kring dels buller och dess påverkan på människors hälsa, dels kring hur bullret från trafiken kan minska. Möjligheten att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linje med intentioner, bör utredas. Vi anser att en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler bör införas. Bullerfria rekreationsområden behövs, i exempelvis fjäll- och skärgårdsmiljöer, med strängare regler för motorbåtar, snöskotrar och annat som annars förorenar tystnaden. har länge krävt en mer aktiv roll från samhället när det gäller mobiltelefoner och strålning. Det är uppenbart att tillverkarna inte tagit allmänhetens oro på tillräckligt stort allvar bolagen borde informera bättre. skulle kunna ta fram en egen aktuell förteckning, precis som deras tyska motsvarighet har gjort. skulle kunna kräva att uppgift om strålning finns i bolagens marknadsföring. En miljö- och konsumentmärkning skulle tala om för alla köpare och inköpare att telefonerna uppfyller vissa grundkrav. Vi anser också att staten skulle kunna använda sin makt som stor upphandlare för att stödja en sådan märkning. Det är en brist att regeringen inte har med förslag som främjar konsumenternas valmöjligheter. Forskningen kan inte peka på några säkra samband mellan exponering för el och de allergiska symtom som finns. Att en del människor tydligt upplever dessa samband gör dock att samhället måste ta problemen på allvar. Många människor vittnar om att de möter oförstående och misstänksamhet när de berättar om sina symtom, trots att elöverkänslighet är klassat som ett funktionshinder. är elöverkänsliga även känsliga för kemikalier, ljud och ljus. Människor som drabbas måste få adekvat hjälp, t.ex. bostadsanpassningsbidrag till elsanering för att klara sitt boende. ser det som betydelsefullt att varje kommun reserverar områden i översikts- och detaljplaner som är lågstrålande. finns emellertid inget lagrum som tydligt ger kommunerna mandat att peka ut lågstrålande zoner. Lagstiftningen måste ändras så att kommuner kan reservera områden som är lågstrålande i översikts- och detaljplaner. bör begära att regeringen återkommer med förslag till ändringar i lagstiftningen som gör detta möjligt. Vi menar också att det är angeläget med ökade forskningsinsatser kring elöverkänslighet. anser att regeringen bör samla in kunskaper för att utröna hur elöverkänsligas behov tillgodoses . Regeringen tar upp att man arbetat med en alkolåsstrategi för att öka användningen stegvis. () sade följande på folknykterhetens dag : har antalet rattfylleribrott fördubblats. Vi vet att en tredjedel av alla dödsolyckor är alkoholrelaterade. Vid olyckor med dödlig utgång eller svåra personskador har antalet rattfyllerimisstänkta förare ökat med nästan 50procent . Mot bakgrund av dessa siffror är vi politiker moraliskt förpliktade att agera. Avstår vi, blir vårt budskap att vi inte bryr oss om alla de människor som dör och skadas i trafiken på grund av alkohol. Vi kristdemokrater vill att alkolås ska bli obligatoriskt i alla bilar . delar till fullo det som sade då. Inför valet förklarade sex av de sju riksdagspartierna att de var för en lagstiftning om att alkolås skulle finnas i alla nya personbilar, lastbilar och bussar. Frågan om införande av alkolås är utredd. Alkolås nyckel till nollvisionen (SOU 2005:72) och Öppna möjligheter med alkolås (SOU 2006:72) är remissbehandlade . I utredningarna finns förslag på EU-strategi, lagtexter och annat som behövs för att gå från ord till handling. och andra remissinstanser var positiva. Ändå finns den insatsen varken med i denna proposition eller i den propositionsförteckning regeringen har lämnat till . 8.5.9Klimathot och koppling till folkhälsa I de politiska inledningstexterna skrivs visserligen att folkhälsoarbetet är en global angelägenhet, men texten inskränker sig till att huvudsakligen handla om sjukdomar, smittospridning, tobaks- och alkoholbruk. Det överhängande klimathot som grundar sig i koldioxidutsläppen och som hela världen numer är medveten om kan vända allas våra livsförutsättningar drastiskt berörs bara med en mening under målområde 5 Miljöer och produkter. Detta trots att FN i sina rapporter tydligt har visat på hälsokonsekvenser som får betydelse för folkhälsan. En seriös analys av folkhälsokonsekvenser hade behövts utifrån olika scenarier, men framför allt resonemang om de politiska förändringar som behöver göras, och hur man kan se på dessa ur ett folkhälsoperspektiv. Beredskap för att möta klimatförändringarnas påverkan på hälsan måste finnas även i . Man kan säga att klimatförändringarna kan påverka hälsosituationen på tre principiellt olika sätt. För det första genom att påverka hur människor direkt exponeras för risker som värmeböljor, stormar och andra extremhändelser, för det andra genom indirekta klimateffekter såsom förändrad smittspridning, vattenkvalitet, luftföroreningshalter m.m. För det tredje kan sociala och ekonomiska effekter av klimatförändringen på andra håll i världen leda till nya svältkatastrofer eller befolkningsomflyttningar, vilka kan få följdverkningar även långt från katastrofområdena. Climatools, ett tvärvetenskapligt forskningssamarbete mellan , , , och , har tagit fram en kunskapsöversikt om hälsopåverkan av ett varmare klimat som på en rad sätt har bäring på folkhälsan. 8.6Målområde 6 Hälsofrämjande hälso- och sjukvård anser att den framtida hälso- och sjukvården i mycket större utsträckning ska ägna sig åt att förebygga sjukdom och ohälsa i stället för att som lägga resurserna på att reparera redan inträffade skador. En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård leder både till minskat lidande och bättre livskvalitet som det också ger effektivare vård. Det är bra att regeringen ger FHI i uppdrag att lyfta fram och öka kunskapen om fysisk aktivitet på recept, liksom att man skriver att ett hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande perspektiv bör även i ökad utsträckning prägla andra delar av hälso- och sjukvården, såväl i hemsjukvården och primärvården som i sjukhusvården. Vi menar dock att det behövs en betydligt mer offensiv hållning, och som nämnts tidigare så är det angeläget att bestämningsfaktorer och indikatorer utvecklas för målområdet. Tankarna bakom En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård stämmer väl överens med WHO:s utvecklingsarbete under . Det s.k. Ottawamanifestet (1986) skapade ett internationellt nätverk, Health Promoting Hospitals.