mot · GW02Ub8 · 2008-11-14 00:00:00 — Tyvärr avslöjar regeringens utformning av satsningarna på transportforskning att regeringens intresse för miljöfrågor är nyfunnet och att regeringspartiernas insikter i de miljöutmaningar som mänskligheten står inför är grunda. Regeringen går i propositionen på ett närmast häpnadsväckande sätt nästan helt förbi behovet av forskning inom de transportslag som anses vara bäst ur både energi- och klimatsynpunkt: järnvägar, sjöfart, lokal kollektivtrafik, cykel och gång. Inom alla dessa områden krävs det intensiv forskning för att klara den nödvändiga överflyttningen från bil, lastbil och flyg. Regeringens fokus vilar tungt på personbilsindustrin och flygindustrin. Transportforskningen måste vara bred och framtidsinriktad, vilket innebär att den måste skifta fokus. Forskningen kan inte vara ensidigt inriktad på att stödja personbils- och flygindustrierna, industrier som sannolikt inte kommer att vara delar av framtidens fordonsindustri. ser vi också att svenska företag som producerar bussar går bättre än de som producerar personbilar. Det är också en näringspolitisk fråga i en konkurrensutsatt värld måste vi bygga ekonomin efter det som framtiden kommer att efterfråga. Ett viktigt och brett område som förtjänar att lyftas upp särskilt, men som regeringen ägnar alltför lite uppmärksamhet, är miljöteknik. Miljötekniken har kommit starkt, och med de utmaningar som världen står inför står det helt klart att vi behöver ny teknik som kan bidra till den omställning mot ett hållbart samhälle som måste göras. Miljöteknik i vid bemärkelse är ett område där efterfrågan tveklöst kommer att finnas och där svensk forskning behöver växa sig ännu starkare. Mer forskning behövs exempelvis kring förnybar energi såsom vågkraft och metoder för energieffektivisering och avloppsrening. Materialvetenskapen är ett område som är relevant i detta sammanhang och som regeringen framhåller särskilt. Den svenska forskningen kring material har varit internationellt framstående och är viktig för att lösa problem som gör att vi kan få fram mer miljövänliga produkter. tycker att det är bra att denna forskning lyfts fram, även om vi är emot den långtgående styrningen av medel. Ett annat positivt inslag är att regeringen verkar ha förstått hur viktig IT-området är för svensk konkurrenskraft och utveckling. Här utgörs, som regeringen skriver, en inte obetydlig del av forskning. Regeringen verkar dock ha ett alltför ensidigt fokus på infrastrukturen och tekniken, forskningen behöver gå vidare till att även omfatta innehåll och tillämpningar i högre grad. 5.4.1Mer pengar till klimatforskning Det är glädjande att regeringen utser klimatområdet som ett strategiskt viktigt forskningsområde för . Det betyder att man inser problemets vidd och nuvarande och potentiella betydelse för teknikutvecklingen. Det betyder också att man inser att kunskap och utveckling av klimatsmart teknik är ett område av allt större betydelse för ekonomin och sysselsättningen. anser att det är viktigt att det satsas brett på klimatforskning och är därför kritiskt till utformningen av regeringens förslag. Regeringens strategi med långtgående öronmärkning riskerar leda till att viktig forskning prioriteras bort för att den inte faller inom ramen för de politiska prioriteringar som regeringen gjort. anser också att klimatfrågan bör prioriteras högre än vad regeringen gör i propositionen. Vår tolkning av den något otydliga propositionstexten är att regeringen föreslår satsningar inom områden omfattande 535 miljoner som fördelas främst på , och Formas. vill öka summan till klimatforskning med sammanlagt . Av dessa ska gå till forskningsrådet Formas för klimatrelaterad forskning. Ytterligare 70 miljoner ska gå till för mer tillämpad forskning. Klimatförändringarna är den allvarligaste utmaningen som mänskligheten står inför och situationen är mer akut än många tidigare velat eller vågat erkänna. Förändringarna går rasande fort det som ansågs radikalt kan redan vara överspelat. Vi vet att klimatet kommer att förändras, oavsett vad vi gör, men vi saknar viktig kunskap inom många områden. Hur kommer våra samhällen att påverkas, vår infrastruktur, jordbruket, hälso- och sjukvården, haven? Vilken teknik kan vi använda för att minska utsläppen, vilka beteenden är hållbara och ohållbara? Vi vet redan mycket och vi har många effektiva styrmedel och metoder som bör användas. Men det behövs mer forskning om de naturvetenskapliga sammanhangen, vårt samhälles svaga punkter och om hur vi kan och måste ställa om vårt samhälle. Det handlar framför allt om att hejda klimatförändringarna, men också om hur vi ska kunna hantera de förändringar som redan sker och de konsekvenser som dessa får. Utvecklingen inom klimatområdet är ytterligt oroande och behovet av mer kunskap är stort. anser att klimatforskningen bör ses i tre stora och skilda områden: grundforskning kring beståndsdelar som är eller kan vara intressanta för att förstå klimatförändringarna tillämpad forskning kring utveckling av teknik, metoder, strukturförändringar, styrmedel, information och andra åtgärder för att minska klimatpåverkan, anpassning till den ofrånkomliga klimatförändring som redan har orsakats och kommer att drabba vårt samhälle. Regeringen föreslår fem områden för forskning inom klimatområdet: energi, hållbart nyttjande av naturresurser, effekter på naturresurser, klimatmodeller och havsmiljöforskning. Det är alla angelägna områden, men inriktningen är för snäv och lämnar viktiga delar utanför, exempelvis anpassning, stadsplanering och beteendevetenskapliga områden som är av hög relevans i klimatfrågan. Regeringen har helt missat genusperspektivet i relation till klimatforskningen. Genusperspektivet är viktigt och bör vara levande även inom klimatforskningen. Resvanor är ett intressant område: män åker mer bil medan kvinnor åker mer kollektivt och män flyger mer än kvinnor. Forskning kring kvinnors och mäns olika beteenden kan skapa kunskap som underlag för hur människors beteende kan förändras i mer miljövänlig riktning. Det är viktigt att understryka att klimatforskning inte bara handlar om teknik och naturvetenskap, utan i allra högsta grad även om samhällsvetenskap. Tvärvetenskapen har en viktig roll att spela på detta område, där helhetsgrepp kan vara helt nödvändigt för att synliggöra vissa problem. anser att forskning om hållbara ekologiska odlingssystem är viktiga för att möta framtidens klimatförändringar som innebär högre belastning på ekosystemen. Detta bör ges större utrymme i forskningen. Vi vet inte hur framtidens försörjning av bl.a. livsmedel och bioenergi kommer att utvecklas, men vi vet att det är ett ständigt ökat tryck på uttag av naturresurser, och en ökad belastning förväntas på ekosystemen. Ett intressant område är forskning om långsiktigt hållbara odlingssystem som är energieffektiva och nyttjar sparsamt med resurser. Det är av stor angelägenhet att öka kunskapen om den biologiska mångfaldens och ekosystemens värde. Vi vet inte var gränserna går för uttag av olika naturresurser för mänskliga ändamål, men ser att det råder obalans inom flera områden där samhället låtit det ekonomiska systemet vara den enda styrande faktorn. och förhållandet mellan torsken, skarpsillen och algblomning är ett exempel. Klimatfrågan gör där sitt till för fortsatt ändrade förhållanden som vi måste förstå bättre. Även om det behövs mer grundforskning så finns det redan mycket som skulle behöva omsättas i praktik. Det saknas tillämpad forskning kring centrala områden som samhällsplanering och strukturförändringar, som kan bidra till minskad klimatpåverkan, och beteendevetenskaplig forskning, som är helt avgörande för att öka kunskapen om vad som kan få människor att ändra sina vanor. Ofta finns kunskap, men ändå händer ingenting. Hur förklarar man människors agerande som individer eller företagsledare? Hur inverkar genusfrågor på beteendet och vilka konsekvenser får det? Denna typ av frågeställningar är mycket viktiga att få svar på. Ett annat viktigt område som helt saknas, och där behovet är mycket stort, handlar om forskning kring anpassningsåtgärder. Även om utsläppen av klimatgaser skulle upphöra kommer klimatet att fortsätta att förändras . Även om vi redan har tillräckligt stor kunskap för att börja anpassningen till nya förhållanden krävs mer forskning. Hur kommer vår infrastruktur att påverkas? Vilka förändringar uppstår inom jord- och skogsbruk och vilka åtgärder bör vi vidta för att minska vår sårbarhet? Klimatförändringarna kommer att drabba fattiga länder först och hårdast, både praktiskt och ekonomiskt hur kan bidra bäst till deras anpassning? Forskning av hög klass är helt avgörande för ekonomi och sysselsättning. På den globala marknaden ska konkurrera med kunskapsintensiva, framtidsinriktade och ekologiskt hållbara produkter och tjänster. För detta är vi beroende av att det finns starka forsknings- och innovationsmiljöer och en kompetent och kreativ arbetskraft. Det är högt tempo i den globala ekonomin och det som är innovationer i den absoluta framkanten blir snart en produkt eller tjänst som alltfler kan producera, och oftare till ett billigare pris. Därför måste vi tänka nytt. Därför måste vi göra nya innovationer, och dessa innovationer måste omsättas i en hållbar och lönsam produktion av varor och tjänster. Svensk forskning håller inom många områden världsklass. Men forskningsresultaten måste också tas om hand, och användas. Eftersom den största delen av den offentligt finansierade forskningen i sker vid universitet och högskolor, ställer detta höga krav på lärosätena att samverka på ett effektivt sätt med näringslivet och det omgivande samhället i stort. Forskningsresultaten måste kommersialiseras i högre utsträckning som den akademiska forskningens grundläggande värden måste värnas. anser att regeringens förslag om upprättande av s.k. innovationskontor vid sju lärosäten är en bra idé. Enligt regeringens förslag ska de sju kontoren även serva andra lärosäten, som inte får ett eget kontor. Det är bra och mycket viktigt. vill särskilt understryka vikten av uppdraget att stötta kommersialisering även vid andra lärosäten så att satsningen inte enbart kommer ett fåtal till del. Vi anser också att verksamheten bör utvärderas kontinuerligt, och att det, beroende på vad utvärderingarna visar, kan bli aktuellt att öppna fler innovationskontor. I bedrivs den största delen av den offentligt finansierade forskningen vid lärosätena. Det är en modell som valts för att garantera en stark fri och nyfikenhetsmotiverad forskning. I andra länder bedrivs i regel en större del av forskningen vid institut. I finns ett antal forskningsinstitut, däribland ett stort antal mindre industriforskningsinstitut. Industriforskningsinstituten syftar till att öka industrins konkurrenskraft bl.a. genom att bidra med kunskapsuppbyggande industrirelevant forskning, uppdragsverksamhet för industrin och koordinering av större program mellan högskola, institut och industri. Industriforskningsinstituten samverkar med högskolan och dess forskning i syfte att påskynda industriell utveckling och fyller på så sätt en viktig funktion som en brygga mellan näringsliv och akademi. har ett omstruktureringsarbete pågått för att skapa en starkare struktur med färre, större och internationellt konkurrenskraftiga institut. anser att det är mycket angeläget att det arbetet leder till resultat. Det finns tre forskningsråd , FAS och Formas som tillsammans med spelar en viktig roll för den statligt finansierade forskningen. Den största delen av de offentliga forskningsmedlen går direkt till lärosätena utan närmare politisk styrning. Även om andelen av de offentliga medlen som går till forskningsråden och är betydligt mindre så är det i reda pengar en hel del. , som är det största forskningsrådet, föreslås tilldelas . Forskningsråden och spelar en viktig roll inte minst ur kvalitetshänseende eftersom de tilldelar medel först efter att bedömt den vetenskapliga kvaliteten på ansökningarna. På så vis görs en kvalitetskontroll av den svenska forskningen. En annan viktig aspekt är att forskningsråden kan göra utlysningar på särskilda områden som är motiverade av politiska eller andra strategiska skäl. Behovsmotiverad forskning är viktig som ett komplement till den nyfikenhetsstyrda. Det går inte att komma ifrån att samhället står inför stora utmaningar som forskningen måste hjälpa oss att hantera. 7.1Tilldelningen av resurser till anslag fastställs av regeringen i budgetpropositionen . Men regeringen reglerar medlen ytterligare genom regleringsbrev. Där styrs hur mycket pengar som ska till olika ämnesråd, samt till utbildningsvetenskaplig forskning. Det finns även en pott pengar som ska användas för egna prioriteringar: infrastruktur, deltagande i olika internationella sammanhang m.m. När allt som ska rymmas inom det anslaget fått sitt, finns enligt företrädare för inte mycket kvar för strategiska satsningar. Det kan vara en av förklaringarna till den kritik som riktats mot rådet bl.a. för bristande förmåga till samordnade insatser. anser att en större andel av medlen som går till bör fördelas till den anslagspost som kallas Övrig forskningsfinansiering. Det skulle ge större möjligheter att stödja tvärvetenskapliga projekt eller göra andra strategiska övervägningar. 7.2.1Ämnesråd för medicin och hälsa Regeringen föreslår i propositionen att ett av ämnesråd för medicin ska byta namn till ämnesrådet för medicin och hälsa. Det tycker är mycket bra. Människors hälsa är det primära och i ett sådant perspektiv är naturligtvis den medicinska forskningen oumbärlig, men annan forskning är också nödvändig som till exempel folkhälsoforskningen. 7.2.2Ett ämnesråd för utbildningsvetenskap anser att den utbildningsvetenskapliga kommittén inom bör omvandlas till ett eget ämnesråd inom . Det utbildningsvetenskapliga området har alltmer blivit ett prioriterat och omdebatterat område inom svensk forskning, och ett eget ämnesråd kommer att mera effektivt kunna stödja den välbehövliga utvecklingen på detta område. Regeringen förslår att Verket för innovationssystem, , får ett vidgat uppdrag. har till uppgift att främja utvecklingen av effektiva svenska innovationssystem inom verksamhetsområdena teknik, transport, kommunikation och arbetsliv. Regeringen föreslår att i stället ska ha till uppgift: att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. anser att det är bra att ta bort den tidigare begränsningen samt att uppgiften att främja hållbar tillväxt tydliggörs på detta sätt. 7.4Större satsning på Forska och väx Forskning och utvecklingsverksamhet har blivit alltmer komplex och är förknippad med såväl stora kostnader som risker. Det innebär att det kan vara svårt för mindre företag att satsa på FoU. Under den förra mandatperioden sjösatte , och programmet Forska och väx med syfte att stärka och stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Programmet har varit mycket framgångsrikt, och vill därför utöka programmet med ytterligare och har i vår budgetmotion för avsatt medel för detta. Det nya tillskottet på ska riktas specifikt mot forskning med miljörelevans inom mindre företag, t.ex. för att ta fram ny miljö- och energiteknik. Eftersom ansökningarna till programmet Forska och väx var mer än tio gånger större än de anslagna medlen ger tillskottet en välbehövlig ökning av småföretagens forskningsmöjligheter. Formas har en viktig roll att spela när det gäller klimatförändringarna, och har i budgetmotionen föreslagit att Formas tilldelas ytterligare jämfört med regeringens förslag för forskning på detta område. Budgetmotionen innehåller också medel för att förstärka forskningen om alternativ till djurförsök samt biologisk mångfald inom odlingslandskapet. Forskningsvärlden har inte gjort tillräckligt för att utveckla alternativ till djurförsök. Djurförsök är alltid problematiskt ut ett etiskt perspektiv och medför ofta stort lidande för djuren. I vissa sammanhang inom den medicinska forskningen kan djurförsök vara oundvikligt, men forskarsamhället måste sträva efter att undvika dessa metoder i största möjliga utsträckning. Regeringen framhåller också vikten av detta i propositionen, liksom behovet av ett bättre djurskydd i stort och behovet av forskning kring detta, något som uppskattar. anser dock att frågorna bör prioriteras högre, särskilt beträffande alternativ till djurförsök, och har för detta avsatt ytterligare i vår budgetmotion . anser att det är ytterst angeläget att genusforskningen fortsätter att växa sig stark. Svensk genusforskning står sig mycket stark i ett internationellt perspektiv, enligt en internationell review som låtit göra. Genusforskning är ett område där har möjlighet att bli världsledande. Det finns dessutom ett stort behov av genusforskning eftersom samhället i så stor utsträckning fortfarande präglas av ojämställdhet. Kön tillåts spela roll på ett sätt som inte är förenligt med grundläggande principer om allas lika värde. Ett exempel är lönediskrimineringen: kvinnor tjänar sämre än män även när de utför likvärdigt eller till och med lika arbete. Än så länge har samhället misslyckats med att rätta till detta och forskning behövs därför. Det finns också ett behov av forskning kring praktiskt jämställdhetsarbete och vilka metoder som åstadkommer resultat. som den tillämpade genusforskningen är oerhört angelägen för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen, är det viktigt att lyfta fram den fria grundforskningens betydelse. Genusforskning är ett brett fält där jämställdhetsforskning bara är en del. Problematiserandet av traditionella könsroller behöver inte ha en omedelbar samhällsrelevans för att vara vetenskapligt relevant. Även om politiken kan efterlysa vissa perspektiv inom forskningen är det viktigt att forskningen sker utifrån de frågor som forskarna själva finner intressanta att ställa. Trots den svenska genusforskningens starka ställning internationellt, dess stora potential och det uppenbara samhälleliga behovet, prioriteras inte denna forskning på så många lärosäten. Det innebär att det är nödvändigt att särskilda resurser avsätts på detta område. Öronmärkning av forskningsmedel är i första hand motiverat för att stödja forskning som inte skulle ha bedrivits annars. Så är fallet här, och i betydligt större utsträckning än i många av de väldigt många fall när regeringen gör särskilda satsningar. I tidigare forskningspropositioner avsatte tillsammans med Socialdemokraterna och särskilda medel för genusforskning. I den borgerliga regeringens proposition avsätts dock inga medel särskilt till genusforskning. vill däremot göra en särskild satsning på genusforskning. Vi anser att bör få ytterligare för att stödja genusvetenskapligt relevant forskning. och dess genusvetenskapliga kommitté ska utforma utlysningarna. Bland det första den borgerliga regeringen gjorde efter maktövertagandet 2006 var att lägga ned det mycket uppskattade (). Forskarna på producerade en mängd forskning av såväl hög kvalitet som samhällsrelevans. Regeringen deklarerade då att den forskning som bedrevs vid skulle fortsätta vid annan myndighet. är det enligt vår mening oklart i vilken grad löftet uppfyllts, men det mesta tyder på att en stor del av forskning gått förlorad. Det är enligt vår mening oacceptabelt då bedrev viktig forskning på områden inom en alltmer komplex och förändringsbenägen arbetsmarknad. Det gäller inte minst inom jämställdhets- och arbetstidsområdet. föreslår därför att återupprättas och har anslagit medel för det i vår budgetmotion . 8.2.2Mer pengar till arbetslivsforskningen Regeringen föreslår en särskild satsning på arbetslivsforskning som ska ske genom för arbetsliv och socialvetenskap, FAS. anser att en sådan satsning är synnerligen väl motiverad, särskilt sedan regeringen slagit så hårt mot denna forskning genom nedläggningen av . Men att anslå så lite som fem miljoner till ett så viktigt forskningsområde vittnar om en mycket bristande förståelse för de utmaningar som samhället står inför i en alltmer internationaliserad värld. anser att anslaget bör höjas med till totalt . En av arbetslivsforskningens viktigare uppgifter är att skapa kunskap om diskrimineringen på arbetsmarknaden och hur vi kan komma till rätta med den. Problemen med diskriminering är tyvärr stora på den svenska arbetsmarknaden och har framstegen som gjorts varit alltför små, och de sker alltför långsamt. Diskriminering är inte förenligt med grundläggande mänskliga rättigheter, och det är också problematiskt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, eftersom människors potential och kunskap inte utnyttjas optimalt. Arbetslivsforskningen har också en funktion att fylla när det gäller att ta fram ny kunskap om organisationsstyrning och hur man bygger effektiva och hälsosamma organisationer, en kunskap som kommer alla sektorer till del. 9.1European Spallation Source, ESS arbetar för att anläggningen European Spallation Source, ESS, ska byggas i . ESS-anläggningen kan beskrivas som ett gigantiskt mikroskop med vars hjälp man kan klarlägga hur olika material är uppbyggda på molekylär nivå. har inga synpunkter på forskningens innehåll och huruvida denna typ av forskning är bra eller inte. Vi är generellt positiva både till grundforskning på hög nivå och till internationellt samarbete kring denna typ av kostsamma infrastrukturprojekt. Vad vi däremot är kritiska till är placeringen av anläggningen, nära tätbebyggt område och på jordbruksmark 10+, samt att det brister i beskrivningar av anläggningens miljökonsekvenser. Det som har redovisats om anläggningen tyder på att anläggningen kommer att ha en negativ miljöpåverkan. Detta gäller framför allt de nationella miljökvalitetsmålen om bl.a. giftfri miljö, god bebyggd miljö och säker strålmiljö. Till detta kommer oklarheterna om projektets kostnader, med en totalkostnad som uppgår till ca . Regeringen anger i propositionen att man avser att återkomma i en tilläggsproposition och där föreslå medel för värdskap för ESS. I samband med det kommer att framföra konkreta förslag.