mot · GV02U16 · 2008-03-31 00:00:00 — har, likt andra västländer, lånat ut pengar genom exportkrediter, till under diktatorn styre i dåvarande och till under en icke demokratisk regim. Dessa lån har inte gynnat medborgarna. Den har fattat beslut att skriva av dessa skulder, vilket är positivt. bör också tillkännage att långivningen inte skedde på ett ansvarsfullt sätt. skrev 2006 av skulder till fem länder till ett värde av , med hänvisning till att hade ett medansvar för skuldernas uppkomst då långivningen inte gynnat utvecklingen i mottagarländerna. Man bör aldrig använda biståndsmedel för att finansiera den här typen av skuldavskrivningar, då de uppstått som en konsekvens av vårt eget oansvariga beteende. 6 Stoppa korruptionen vid källan Korruption är något som drabbar alla samhällen världen över. I vissa delar av världen är den mer utbredd än i andra. Vi ser den i , och , liksom i . Trots att vi kanske inte ser den, finns den även här hemma i . Vår syn på korruption, här och utomlands, är välmenande, men ofta ofullständig. att någon mot gällande regler och lagar påverkar utfallet av ett beslut eller ett ställningstagande för egen eller andras , genom att erbjuda pengar eller tjänster eller utöva hot eller tvång (bestickning) eller att någon missbrukar förtroendeställning för egen genom att kräva eller ta mutor (mutbrott). Korruption finns på flera nivåer, från vardagskorruption till storskalig, grov korruption på nationell nivå. De olika korruptionsnivåerna har vissa drag gemensamma, men de bakomliggande orsakerna är ofta olika och måste därför angripas på olika sätt. Där storskalig korruption finns bland de styrande i ett samhälle växer lätt en korruptionstradition fram även på lägre nivåer. Korruption drar ofta med sig, eller sker som, förskingring, kapitalflykt, penningtvätt, utpressning, favorisering och nepotism. För att få effektivitet i bekämpningen av ekonomisk brottslighet är det viktigt att urskilja de olika typerna av brott, och behandla dem efter deras orsaker och egenskaper, alltså även korruptionen i dess olika former. I kampen mot korruption räcker det inte med att bara straffa dem som tar emot mutor. Man måste också fråga varifrån pengarna kommer. Det gäller särskilt för den grova, storskaliga korruptionen. Där är det vanligen bestickaren som tar initiativ och drar den största fördelen av en muttransaktion. Storskalig korruption, där ministrar och dylika mutas, är ofta knuten till internationella affärer. Den drivande kraften är vanligen att någon, ofta från ett företag i den rika delen av världen, betalar (dvs. besticker) för att vinna fördelar. Bestickningen riktas då mot en funktion (t.ex. en minister) som är beslutfattare, inte nödvändigtvis mot en viss person. Om en mutmottagare straffas och förflyttas riktas vid nästa affär bara erbjudandet om en muta till efterträdaren. I dessa fall av storskalig, grov bestickning initieras alltså brottet i bestickarens miljö och hemland, medan mutmottagarens hemland blir själva brottsplatsen. Men det framgår sällan i de sammanställningar av korruptionens omfattning som publiceras . Det kan beskrivas som att korruptionen exporteras från den rika delen av världen till den fattigare. Skrivelsen trycker starkt på att ska stödja i att själva ta ansvar för korruptionsbekämpningen. Det är bra. Men skriver man väldigt lite om bestickarens ansvar och om det faktum att huvudbrottslingen när det gäller den grova storskaliga korruptionen ofta finns i vår rika del av världen. I samband med Afrikaskrivelsens fokusering på handel och investeringar är det extra viktigt att driver på och fortsätter det arbete som redan utför. finns förutsättningar för krafttag i en bred allians, där inte bara det officiella utan också företag och näringslivsorganisationer kan spela en viktig roll. har antagit en konvention mot bestickning av utländska offentliga företrädare. Om ett OECD-land följer konventionen kan bestickningsbrott beivras vid det egna landets domstolar, oavsett var brottet begåtts. följer konvention, men anses brista bl.a. i fråga om företagsböter, utestängning av bestickare från offentliga upphandlingar och kontroll av korruptionstyngda branscher som vapenindustrin. Folkrörelser och näringsliv bör vara vaksamma och öka sina åtgärder, särskilt mot bestickning i och övriga . Genom att leva upp till kraven på Clean Business minskar trycket på bestickningsdrabbade länder. bör inte kräva åtgärder från fattiga länder (Good Governance) utan att också kräva Clean Business både av oss själva och av andra. Vi anser att det är viktigt att rikta strålkastarljuset på denna ljusskygga verksamhet och se till att det finns resurser och åtgärder för att angripa korruptionens källa, därifrån pengarna kommer. I fall av grov bestickning finns ofta huvudbrottslingen i vår rika del av världen. 7 och nya aktörers roll i innebär nya utmaningar för svensk utvecklingspolitik samarbete med har ökat . Samarbetet sker i enlighet med den aktionsplan som antogs på toppmötet Forum on Cooperation (FOCAC) av 48 afrikanska regeringar och den kinesiska regeringen. Handel, investeringar, lån, politiskt och kulturellt utbyte är viktiga delar. I överenskommelserna får tillgång till exempelvis olja, mineraler och andra råvaror i utbyte mot investeringar i infrastruktur. En viktig drivkraft för är tillgång till råvaror för att fortsätta utveckla sin ekonomi. är också stor exportör till västländer. Naturresursuttag i omvandlas till varor som i sin tur exporterar. Globala handelsmönster gör därmed att västländer har en del i, och möjlighet att påverka, roll i . ökade roll i innebär utmaningar och möjligheter för ekonomiska utveckling, demokratiutveckling och fattigdomsbekämpning. Analyser visar att effekterna är blandade: Å ena sidan har bidragit till höjda råvarupriser och mer inkomster samt försett med nödvändig infrastruktur, å andra sidan har kinesisk export slagit ut lokal produktion och kinesisk arbetskraft använts snarare än att man har bidragit med arbetstillfällen för lokalbefolkningen (, 2006). roll i innebär också utmaningar för traditionella samarbetspartner till , inklusive och andra EU-länder. Detta konstateras i skrivelsen som slår fast att nya aktörers och givares aktiviteter i bör beaktas, däribland , och att deras relation till och samverkan med och i multilaterala organisationer kommer att påverka även svensk Afrikapolitik (s. 26). I skrivelsen slås fast: I så kallade emerging markets är det statliga främjarstödet [för att stärka de svenska exportföretagen på den afrikanska marknaden] betydelsefullt i en alltmer hårdnande konkurrens, inte minst från och . Mer kan göras, bland annat genom delegationsbesök i båda riktningar. Bortom perspektivet att konkurrera med i bör en strategi utarbetas som tar sin utgångspunkt i hur utveckling kan främjas i i och med den nya dynamik som uppstått med framför allt ökade roll. En central fråga som bör arbeta vidare med är hur en dialog kan inledas med om frågor rörande ansvarsfull långivning, biståndseffektivitet och hållbar naturresursutvinning. En annan central fråga är hur bäst kan stödja att utnyttja möjligheterna samt att adressera utmaningarna med och andra aktörers snabbt ökade samarbete. Detta kommer att vara avgörande för social och ekonomisk utveckling i många . 8 Fred och säkerhet Afrikaskrivelsen innehåller mycket som är bra när det gäller fred och konflikt, men vi saknar en balans i satsningarna. Mer bör satsas på förebyggande samt civil krishantering. Det är av stor vikt att vi som vi agerar kortsiktigt, med militära medel, också arbetar långsiktigt med att bygga upp samhällen efter en beväpnad konflikt bl.a. med hjälp av biståndet. kan göra mer både i förebyggande arbete och i civil krishantering i länder med akuta behov och där vi redan lägger ned mycket resurser. Tyvärr ser verkligheten oftast ut som så att vi lägger mer resurser på de militära insatserna än på de civila. Så har varit fallet t.ex. i där vi lade mer i militära insatser än på bistånd . Även om varje lands specifika situation kan se olika ut är de ofta i akut behov av åtgärder för att säkerställa också en långsiktig fred. Tjänstemän behöver utbildas, polis och rättsväsende stärkas, barn och ungdomar behöver få möjlighet att gå i skola, hälso- och sjukvården måste fungera etc. Utan alla dessa åtgärder riskerar den uppnådda freden bli kortvarig. Världssamfundet har lovat medel för arbetet med freds- och försoningsprocessen men i verkligheten har mycket mindre än utlovade medel utbetalts. anser att utgångspunkt bör vara att lika mycket medel som betalas ut i militära insatser också ska ges i bistånd. Den internationella vapenhandeln är en viktig drivkraft bakom militära rustningar och bidrar därmed till krig och väpnade konflikter. Även i går utvecklingen mot ökad export av vapen. Vi säljer både vapen till krigförande länder och till länder med uppenbara problem att försörja sin egen befolkning. Svenska vapen säljs till länder med stor fattigdom där vapenköpen direkt kan motverka arbetet mot fattigdom. Det är ett grundläggande problem att världen väljer att prioritera militära satsningar i stället för att lösa problemen med fattigdom. För varje krona som läggs på bistånd i världen läggs ytterligare på militära utgifter. lyfter också i sin rapport fram problemet att militära investeringar av fattiga länder hämmar livsviktiga satsningar på rent vatten och sanitet. anser att ska verka för en radikal svensk och global nedrustning och för att resurser som förslösas på militär rustning omfördelas till insatser som kan förebygga krig och konflikter. Se partimotion 2006/07:U253. Studie från , rapporterad i medier . , Trade and Development Report 2007, . African Union, , Feb 2008 Assembly_Decisions_171-191.pdf. , The Economic and Welfare Impacts of the Economic Partnership Agreements, . FOI, Overview of Quantitative Analyses of Economic Partnership Agreements, 2007. .