mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Den borgerliga socialbidragspolitiken måste ersättas av en socialdemokratisk jobbskapande politik. För att stärka den finansiella stabiliteten i måste regeringen agera aktivt. Det behövs ett regelverk för banker i kris, ett utökat internationellt samarbete, insatser för ökad transparens och säkerställda förutsättningar för tillsyn och övervakning. Regeringen måste också lämna tydligt besked om att Nordea inte ska säljas ut. behöver investera i mer i yrkesutbildning. Forskningen visar att den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen är effektiv för att skapa jobb. Trots detta har regeringen ersatt välfungerande utbildningar för arbetslösa med passiva åtgärder. Vi vill investera i 9 000 platser i bristyrkesutbildningar för arbetslösa . Dessutom vill vi tillföra 4 500 fler platser till den kvalificerade yrkesutbildningen. Vi föreslår också 7000 fler platser på komvux än regeringen, varav 4500 platser riktas till yrkesvux. Tabell 1 B. Utbildning för arbete, ett gemensamt program mellan Socialdemokraterna och Kvalificerad yrkesutbildning (KY) Stärkt kvalitet i högskolan Samtliga siffror i relation till den moderatstyrda regeringens budget. Fler ska få chansen till högskoleutbildning inte färre. Vi socialdemokrater föreslår att högskolan byggs ut med 3 685 platser , 4 418 platser och 6038 platser . satsar vi för att höja kvaliteten på grundutbildningen särskilt riktat mot fler undervisningstimmar inom samhällsvetenskap och humaniora. Resurser avsätts även för att öka inslaget av praktik i högskolan och att utveckla karriärcentrum som ska stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Vi ökar anslaget till forskning med mer än regeringen. Vi ska tillsammans med centrala delar av det svenska näringslivet utforma gemensamma forskningsprogram för ökad konkurrenskraft. Investeringarna ska främja forskning som håller internationell världsklass. Pessimismen breder ut sig. För att bryta denna utveckling måste trygghetsförsäkringarna förbättras. Ett steg är att göra det billigare att vara med i arbetslöshetsförsäkringen och därför föreslår vi en riktad skattereduktion. Ett annat viktigt steg är att vi föreslår bättre ersättning vid arbetslöshet, vård av sjukt barn och sjukdom. Genom förbättringarna av välfärdens försäkringar minskar otryggheten och därmed skapas möjlighet till högre tillväxt och fler jobb. Regeringen har halverat arbetsgivaravgiften för företag som redan har ungdomar anställda. Vi vill i stället införa en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften för de arbetsgivare som anställer ungdomar som är arbetslösa. Detta förbättrar möjligheterna för cirka 20000 ungdomar att få jobb. Därutöver vill vi rikta särskilda insatser till de ungdomar som har varit arbetslösa . Möjligheter skapas för att ge 10000 långtidsarbetslösa ungdomar chansen att pröva på att jobba, få referenser och skaffa sig ett yrke. Av satsningen riktas 5000 platser till förstajobbet-avdraget som är en skattereduktion för arbetsgivaren på två tredjedelar av lönen. Vi investerar i 5000 lärlingsutbildningsplatser där unga långtidsarbetslösa ges möjlighet att läsa in ämnen från gymnasiet som de gör arbetspraktik en utbildningsform som passar många ungdomar betydligt bättre än en vanlig komvuxutbildning. Dessutom inför vi ett jobblyft som ger 10000 långtidsarbetslösa möjlighet att komma tillbaka i arbete. tillför vi sex miljarder mer än regeringen till investeringar i grön infrastruktur. Totalt tillför vi sex miljarder mer än regeringen. Vi väljer att använda vårt utökade investeringsutrymme till att bland annat investera i dubbelspår mellan och på Ostkustbanan. Dessutom höjer vi kraftigt statsbidraget till kollektivtrafik, fortsätter projekteringen av Ostlänken mellan och och bygger ut en del av E22:s delsträckningar i till fyrfilig motorvägsstandard. Svensk industri sätts nu under hård press när många av de traditionella exportmarknaderna kraftigt viker. Nya varsel kommer . Vi vill stärka näringslivet genom att satsa på ett program för att möta varsel i industri och tjänstesektor där företag kan få stöd till exempel för vidareutbildning av personal som varslats och medel för forskning och utveckling. Dessutom investerar vi i stöd till export till nya och växande marknader i exempelvis . En särskild satsning på att förnya den svenska bilparken görs genom utökade för bilskrotning. Småföretagen har svikits av den borgerliga regeringen. För att skapa fler jobb föreslår vi ett brett entreprenörsprogram. Arbetsgivaravgiften sänks för de mindre företagen med sammanlagt upp till . Vi inför en trygghetsgaranti som underlättar övergången mellan anställning och företagande. satsas på ett småföretagarstipendium. Ett särskilt innovationslån för uppfinnare införs. Investeringarna i turismen fördubblas. Småföretag ska få tillgång till kostnadsfri exportrådgivning. För att öka bostadsbyggandet vill vi införa ett investeringsstöd för hyresrätter med rimlig boendekostnad. Med fler hyresrätter ökar valfriheten och rörligheten på arbetsmarknaden. Vi satsar en . En långsiktig satsning på investeringar i miljonprogrammen ska också påbörjas. vill vi inleda ett pilotprojekt och sätta igång forskning om metoder för att renovera och utveckla miljonprogramsområden. Företrädare för fastighets- och byggbranschen samt kommunerna ska ges möjlighet att delta. Genom att investera i det som är klimatsmart skapar vi tusentals nya gröna jobb. Vi vill stimulera omställningen av genom att satsa på energiforskning och kommersialisering av energiteknik. Vi satsar på ett program för minskad oljeanvändning inom industrin. Energi- och klimatrådgivningen byggs ut kraftigt. En särskild satsning görs på energieffektivisering i miljonprogramsområdena. En klimatbonus införs för dem som investerar i klimatsmarta lösningar. 1.2.2Välfärd och rättvisa går före stora skattesänkningar är ett rikt land. Vi tjänar på en välfärd av högsta kvalitet för alla. Välfärd handlar om att kunna färdas väl genom livet, också när man råkar illa ut. När man blir sjuk är det inte bara sjukvård som man behöver utan också en fungerande sjukpenning. När man blir äldre behöver man både ett anpassat boende och det bostadstillägg som gör det möjligt att bo där. För oss socialdemokrater går välfärden före skattesänkningar. I vår budget presenterar vi investeringar inom hela välfärdens område. Tre områden som vi särskilt prioriterar är skolan, sjukvården och polisen. Förskolan är en hjärtefråga för oss socialdemokrater. Den borgerliga regeringen vill att kommunerna ska ta resurser från förskolan och dela ut vårdnadsbidrag. Vi säger nej till detta slöseri. Vi vill i stället investera i ett brett kvalitetsprogram för förskolan. Allmän förskola ska införas för 3-åringar . Fler förskollärare ska utbildas och mer personal anställas. All förskoleverksamhet oavsett huvudman ska kvalitetssäkras och förskolans kunskapsuppdrag ska stärkas. Skolan ska prioriteras. Vi vill ha mer och bättre uppföljning av elevernas kunskaper. Vi vill ha nationella prov och tydliga kunskapsmål från årskurs tre. ska investeras i fler lärare, specialistkompetens och ett insatsteam för att förbättra undervisningen i de skolor som visar sämst resultat utifrån sina förutsättningar. Vi vill att läraryrket ska vara ett framtidsyrke. Det behövs en omstöpning av lärarutbildningen som innebär att det kontinuerligt under utbildningen görs bedömningar av varje students lämplighet för lärarrollen. Investeringar behöver göras i sjukvården. För oss socialdemokrater är mer resurser till en tillgänglig sjukvård av bästa kvalitet viktigare än sänkt skatt. Vi är beredda att kontinuerligt öka investeringarna i sjukvården. föreslår vi till ökad tillgänglighet, till ökad kvalitet i sjukvården och till tandvården. tillför vi mer till sjukvården och tandvården jämfört med regeringen. Vi behöver fler poliser, särskilt ute i brottsutsatta områden. Polisen ska synas och då risken för att råka illa ut är särskilt stor. Vi vill satsa 100 miljoner mer på polisen än vad regeringen föreslår. Särskilda resurser tillförs Polisen, och för att bekämpa den organiserade ekonomiska brottsligheten. En särskild satsning för att stärka närpolisens viktiga arbete i miljonprogramområdena ska genomföras inom ramen för miljardprogrammet för miljonprogrammet. Skatt ska betalas efter bärkraft och välfärd fördelas efter behov. Mot bakgrund av konjunkturläget föreslår vi oförändrad inkomstskatt 2009 jämfört med . Men vi föreslår ett antal skatteförändringar som ger nödvändiga resurser till jobb och välfärd som vi gör skatten mer rättvis. Inom ramen för förvärvsavdraget sänker vi kostnaderna för att vara med i arbetslöshetsförsäkringen . Denna växling innebär ett sammanlagt oförändrat skatteuttag som det ger en sänkt skatt med för dem med låga löner och höga fackföreningsavgifter. Vi höjer fastighetsskatten för dem med de mest exklusiva villorna med ett taxeringsvärde . inför vi en begränsningsregel som sänker skatten för 100000 småhusägare med låga inkomster. Vi inför en förmögenhetsskatt som inbringar ungefär lika mycket som vi använder för att minska klyftan i beskattning mellan löntagarna och pensionärerna. Alla pensionärer får med vårt förslag i sänkt skatt. En pensionär med normala inkomster får med vårt förslag en så stor skattesänkning som med regeringens förslag. Vi investerar också i det som bygger framtid: i barnen och barnfamiljerna. Många barnfamiljer pressas nu hårt av ökande priser på mat och ökande kostnader för boendet. Särskilt ensamstående föräldrar har en tuff ekonomisk situation. Bland barn till ensamstående beräknas barnfattigdomen öka från 2006 till 20096. Höjt barnbidrag +100 kronor Även studenter är en grupp som länge har halkat efter. Behovet av kompetensutveckling och utbildning är stort och växande. För individen handlar det om möjlighet att vidga sina vyer och att få ett arbete; för samhället i stort handlar det om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Vi vill att fler ska söka sig till högskolan. Därför föreslår vi att de ekonomiska villkoren för studenter förbättras. Höjt tilläggsbidrag till studenter med barn Höjt fribelopp+närmare 10 procent Osäkerheten i vår omvärld ökar. Världen genomgår den djupaste finansiella krisen i modern tid. Enligt och är motståndskraften i det svenska finansiella systemet god. Men beredskapen måste vara på topp för att hantera de hot möter. Den moderatstyrda regeringen hade ett gyllene läge att utveckla vidare då den tog över . Sysselsättningen ökade, arbetslösheten sjönk, inflationen var låg och produktiviteten växte snabbt. Men regeringen tog inte chansen att bygga starkare. I stället sänkte man skatten mest för dem som hade det bäst. Regeringen har monterat ned arbetsmarknadspolitiken. Man har konsekvent dragit ned på de aktiva insatserna. Regeringen har minskat den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen med två tredjedelar och nästan helt tagit tillbaka investeringen i arbetspraktik. I stället ägnar sig regeringen åt passiva åtgärder utan dokumenterad effekt. har regeringen raserat arbetslöshetsförsäkringen. Mer än en halv miljon människor har trängts ut ur vår gemensamma trygghet när går in i en lågkonjunktur. Det är en tickande bomb. Den nya otryggheten bidrar till att svenska folket verkar ha förlorat sin framtidstro. Inte sedan 1990-talskrisen har hushållen varit lika pessimistiska om framtiden som . går in i en lågkonjunktur. Regeringen tog inte chansen att inkludera dem som står längst ifrån arbetsmarknaden under högkonjunkturen. Därför har socialbidragen ökat i mer än hälften av kommuner. förväntar sig regeringen att de ska öka . Den bärande tanken i regeringens politik har varit att öka klyftan mellan dem som arbetar och dem som inte gör det. Men denna politik har inte fungerat. Orättvisor är inte lösningen på problem. Turbulensen på finansmarknaden har satt sina förtecken för den internationella utvecklingen. Svårigheterna blev först synliga i och bland hushåll med lägre betalningsförmåga den så kallade sub-prime-marknaden. Vidlyftiga och lättvindiga banker och finansinstitut lånade ut för mycket pengar till hushåll som saknade möjlighet att betala tillbaka. I takt med att betalningssvårigheterna uppdagades för allt fler amerikanska hushåll minskade deras möjligheter att ta nya lån på den amerikanska marknaden. Därför sjönk efterfrågan på bostäder och därefter fastighetspriserna. Därmed försvann en del av säkerheterna för de lån som redan ställts ut. Krisen hade fått fäste. Diagram 2 A. Kreditrisk i euroområdet, och Indikatorn för kreditrisk i diagrammet är skillnaden mellan interbankräntan och räntan på statsskuldsväxlar med motsvarande löptid. Denna ränteskillnad benämns TED-spread. Källa: Budgetpropositionen . Utmärkande för den innevarande finanskrisen är svårigheten att genomlysa tillgångars faktiska värde. Krediterna inom sub-prime-segmentet har paketerats och delats upp i olika bostadsobligationer och andra finansiella instrument som betygsatts och sålts vidare. På detta sätt har till synes säkra tillgångar skapats. Den bestående osäkerheten beror till viss del på att det alltjämt är svårt att klargöra vilka betalningar som faktiskt är att vänta från sådana produkter. Den finansiella marknaden är global. Därför har allt fler människor i allt fler länder sett värdet på sina tillgångar sjunka. Fastighetspriserna har sjunkit i en rad länder. Banker och finansinstitut har gått omkull i både och . Omfattande offentliga ingripanden har genomförts för att återskapa den finansiella stabiliteten inte minst på den amerikanska marknaden. Banker har tillskjutits resurser för att undvika konkurs. Ett betydande räddningsprogram har presenterats för att återskapa förtroendet på finansmarknaden. Frågan är hur länge det kommer att dröja innan förtroendet på finansmarknaden är återskapat. 2.3Beredskapen ska vara på topp är ett litet och öppet land. Svenska företag är beroende av vår omvärld. är inte osårbart när den svåraste finansiella krisen i modern tid sveper över världen. har påverkats av den globala finanskrisen, men i betydligt mindre utsträckning än många andra länder. Motståndskraften hos det svenska finansiella systemet är god. Men den ökade osäkerheten ställer höga krav på beredskap för att stärka den svenska finansiella stabiliteten. De fyra hot som har lyft fram är att den globala finansiella krisen håller i sig och förvärras, att utvecklingen på de baltiska marknaderna där svenska banker har betydande utlåning försämras, betydande prisfall på kommersiella fastigheter i samt risken för att hushållens skulder ökar snabbare än deras inkomster. står, i det rådande osäkra läget, stabilt i jämförelse med många andra länder. Grunden för detta är den budgetsanering som genomfördes . Efter krisen då arbetslösheten, statsskulden och räntorna flerfaldigades genomfördes ett omfattande saneringsprogram. Budgetsaneringen var nödvändig för att få på rätt köl igen. har haft sunda offentliga finanser, och ekonomin har utvecklats starkt. inrättades ett nytt budgetpolitiskt ramverk med utgiftstak och överskottsmål. Det budgetpolitiska ramverket har fungerat väl. De sunda offentliga finanserna har varit en viktig grund för den goda ekonomiska utveckling som följde efter 90-talskrisen. Tillväxten i var högre än genomsnittet i såväl EU som . reala bruttonationalinkomst per capita ökade mer än genomsnittet i EU15 och i samma takt som i . Diagram 2 B. Produktivitetstillväxt i sedan 90-talskrisen Den streckade linjen återger den genomsnittliga tillväxttakten . Källa: , Konjunkturläget . som ekonomin växte ökade också reallönerna kraftigt. steg reallönerna i med i genomsnitt 3procent . Inte har reallönerna utvecklats lika starkt under en så . Köpkraften stärktes och produktiviteten växte i god takt. Antalet hushåll som tog emot socialbidrag minskade kraftigt . Diagram 2 C. Antal hushåll med socialbidrag Antalet biståndshushåll i riket. Källa: (). Vid det senaste riksdagsvalet spirade högkonjunkturen i . Under det år som förflöt innan regeringen tillträdde, , skapades 153 000 nya jobb på svensk arbetsmarknad. Utmärkande för den högkonjunktur vi nu lämnar är intensiteten i jobbskapandet. Aldrig någonsin har så många lediga platser annonserats ut vid landets arbetsförmedlingar. Under den förra högkonjunkturen åren 1998 annonserades 1,7 miljoner lediga platser ut vid Arbetsförmedlingen. den högkonjunktur vi nu lämnar har hela 2,4 miljoner lediga platser anmälts. De många lediga platserna har emellertid inte mötts av lämpliga sökande. Därför har sysselsättningen inte ökat på samma sätt som de lediga platserna. När vi nu går in i en lågkonjunktur kan vi summera den senaste högkonjunkturens sysselsättningsuppgång. när den säsongsrensade sysselsättningen började öka har det tillkommit ungefär 250000 jobb. Det är en utmärkt utveckling. Men under den 1998 skapades mer än 330 000 jobb. Diagram 2 D. Nyanmälda lediga platser Med mer än 10 dagars varaktighet. Säsongrensad och trendad serie. Källa: Arbetsförmedlingen. Diagram 2 E. Sysselsättningsutvecklingen till 2010 Säsongsjusterade utfall och prognos, Konjunkturläget . Regeringen har inte tagit vara på den möjlighet de många lediga platserna erbjöd. Antalet lediga jobb saknar motsvarighet i vår tidigare historia men sysselsättningen har ökat mindre än vid den tidigare konjunkturtoppen. rapporterade att medlemsföretagen genomfört 90 000 misslyckade rekryteringsförsök vilket är långt mer än den mängd jobb som skapades . Det är uppenbart att regeringen misslyckades med matchningen på arbetsmarknaden. Diagram 2 F. Arbetslösheten 1998 till 2008 Säsongsjusterade utfall, Konjunkturläget . En indikation på den misslyckade matchningen är att under den förra högkonjunkturen som varade sjönk arbetslösheten med , från 2001. Den högkonjunktur som vi nu lämnar bakom oss har pågått . har arbetslösheten bara minskat med knappa från till . Diagram 2 G. Sysselsättningen 1998 till 2008 Den totala sysselsättningsgraden enligt definition. Bilden är densamma om vi ser till sysselsättningen. Under den högkonjunktur vi lämnar bakom oss har sysselsättningsutvecklingen visserligen varit god. har sysselsättningsgraden ökat med dryga . Men detta är betydligt lägre än vid den förra högkonjunkturen då sysselsättningsgraden ökade med . 2.6Från aktivitet till passivitet Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen innebär en mycket god chans att etablera sig på arbetsmarknaden och att hitta ett jobb7. Detta gäller för alla grupper av deltagare. De som har mindre utbildning och personer av utomnordisk härkomst får större utväxling av deltagande än de med en starkare ställning på arbetsmarknaden. Diagram 2 H. Arbetsmarknadsinsatser Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Regeringen har emellertid konsekvent dragit ned på arbetsmarknadspolitikens aktiva insatser. fanns blotta 3 864 platser i arbetsmarknadsutbildning i en nedskärning med sedan regeringen tillträdde. På samma sätt har antalet platser i arbetspraktik minskat dramatiskt. Då regeringen tillträdde erhöll 13 000 arbetslösa denna möjlighet att komma in i arbetslivet och att hitta ett jobb. var motsvarande antal 381 personer. Det motsvarar en neddragning . Den aktiva arbetsmarknadspolitikens möjligheter till utveckling för dem som drabbats av arbetslöshet i har blivit påtagligt färre under innevarande mandatperiod. Diagram 2 I. Allt fler i den passiva åtgärden JUG Källa: Arbetsförmedlingens månadsstatistik. som de aktiva insatserna i arbetsmarknadspolitiken har monterats ned, har regeringen placerat allt fler människor i nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jobb- och utvecklingsgarantin, som skapades , har expanderat kraftigt. är mer än 40 000 människor placerade i denna åtgärd och detta antal ökar med ungefär 1 000 människor . instiftades även jobbgarantin för ungdomar. var mer än 10 000 ungdomar placerade i denna åtgärd. Varken för jobb- och utvecklingsgarantin (JUG) eller jobbgarantin för ungdomar har någon systematisk utvärdering presenterats. Effekterna av de nya volymåtgärderna är således oklar. Det är uppenbart att utflödet från åtgärderna till arbetsmarknaden är otillräckligt för att stabilisera volymerna. Alltför få av dem som placerats i dessa åtgärder ges en faktisk möjlighet att hitta jobb. kommer således allt fler att placeras och vara placerade i de nya volymåtgärderna. Det råder oklarhet om JUG:s effekter och det faktiska utbildningsinnehållet i denna åtgärd. På papperet finns emellertid en struktur. Åtgärden delas in i tre faser. Den inledande fasen omfattar längst med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Denna fas ska i huvudsak omfatta kartläggning, jobbsökaraktiviteter med coachning samt förberedande insatser. Efter de går åtgärden in i fas 2 och ska, på papperet, därutöver omfatta i huvudsak arbetspraktik, arbetsträning och förstärkt arbetsträning. I den slutliga fasen ska de som placerats i åtgärden gå över i vad som kallas en varaktig samhällsnyttig sysselsättning. Tabell 2 A. Antal i olika aktiviteter inom jobb- och utvecklingsgarantin Källa: Arbetsförmedlingen. De flesta som placerats i regeringens nya åtgärd befann sig i den inledande fasen under vilken kartläggning och jobbsökande ska äga rum. För en stor grupp, ungefär var sjunde deltagare, rapporteras ingen aktivitet över huvud taget. Endast 814 personer, det vill säga knappa , deltog i utbildning. Av dessa deltog 654 i arbetsmarknadsutbildning. Detta trots att de som placerats i jobb- och utvecklingsgarantin i arbetskraftsundersökning () räknas som studerande. De ingår således inte i arbetskraften. Sammantaget förefaller regeringens nya åtgärder innehålla ett absolut minimum av utbildningsinsatser och andra insatser som ger jobb. skulle deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin vara betjänta av utbildningsinsatser och att därigenom kunna sadla om till ett annat yrke. Matchningen mellan deltagarnas yrken och arbetsmarknaden är låg. av deltagarna är försäljare inom fackhandel medan av jobben tillhör denna kategori. Det fjärde vanligaste yrket bland deltagarna är lagerpersonal vilket inte tillhör de tio vanligaste yrkeskategorierna på arbetsmarknaden. Regeringen har avvecklat aktiva insatser i arbetsmarknadspolitiken och placerar allt fler människor i passiva åtgärder. Arbetslöshetsförsäkringen underkastades en mängd försämringar under regeringens inledande år. Avgifterna höjdes för att öka självfinansieringsgraden inom försäkringen. Avgifterna gjordes därutöver beroende av arbetslöshetsrisken inom var och en av a-kassorna. Det blev krångligare att kvalificera sig för ersättning och ersättningen sänktes. Den sammantagna effekten av dessa försämringar är att mer än en halv miljon människor har lämnat a-kassan. De står utan denna trygghet när nu går in i en lågkonjunktur. De önskade effekterna av försämringarna har emellertid inte nåtts. Diagram 2 J. Medlemsutvecklingen i arbetslöshetsförsäkringen Källa: Inspektionen för Arbetslöshetsförsäkringen, IAF. Självfinansieringsgraden inom systemet urholkas när färre betalar avgiften allra helst om de som lämnar försäkringen tillhör dem som mer sällan drabbas av arbetslöshet. Detta motverkar regeringens ursprungliga intentioner. I alla försäkringar gäller dessutom att ju fler som lämnar försäkringslösningen, desto sämre fungerar den. De differentierade avgifterna syftade till att pressa ned fackföreningarnas lönekrav. Högre löner antas leda till fler arbetslösa inom den egna a-kassan och därmed större kostnader. Detta resonemang vilar emellertid på det felaktiga antagandet att det finns ett nära samband mellan avtalsområden och a-kasseområden. I praktiken innebär de differentierade avgifterna dock att de grupper som redan har lägre löner får betala högre avgifter. De differentierade a-kasseavgifterna leder dessutom till en osund konkurrens mellan a-kassor som har överlappande verksamhetsområden. 2.8Framtidstron verkar ha gått förlorad Det råder bred pessimism bland svenska hushåll om utsikterna för svensk ekonomi. Svenska folket har inte varit så pessimistiskt om framtiden för svensk ekonomi .