mot · GW02Ju379 · 2008-10-01 00:00:00 — Samhället misslyckas i hög grad med att identifiera de människor som senare i livet riskerar att hamna i våldskriminalitet på grund av psykisk ohälsa, funktionshinder eller besvärliga uppväxtförhållanden. I många av de verksamheter som arbetar med barn och ungdomar finns en uppfattning om att identifiering av olika problem per automatik leder till utpekande och stigmatisering. Den inställningen gör att många barn, ungdomar och föräldrar går miste om insatser som skulle kunna mildra eller avhjälpa problemen. Det finns också brister i samverkan mellan olika aktörer som kommer i kontakt med barn och deras föräldrar. Mödravårdscentraler och barnavårdscentraler, liksom förskola och skola, har ibland en tendens att inte anmäla missförhållanden till eftersom det finns en rädsla för att ska vidta tvångsåtgärder mot barnen och deras familjer. Tvångsåtgärder behöver nästan aldrig vidtas när det gäller små barn eftersom föräldrarna ofta är motiverade att ta emot hjälpinsatser. Vi menar att regeringen bör säkerställa att varje kommun utvecklar metoder för att identifiera barn med problem tidigt så att insatser kan sättas in. Kommunerna måste även utveckla bra utvärderingsinstrument. Polisen är en nyckelaktör i det brottsförebyggande arbetet. Därför har resurserna till polisen ökat kraftigt. Förra mandatperioden ökade anslagen till polisen med . Det innebar ett stort antal fler poliser. Den borgerliga regeringen fullföljer nu denna satsning. Vi behöver fler poliser, särskilt ute i brottsutsatta områden. Polisen ska synas och då risken för att råka illa ut är särskilt stor. Mobila polisstationer är ett bra exempel på hur polisen har utvecklat sin verksamhet för att kunna finnas närvarande i den miljö som ungdomar vistas i. Det är också viktigt att polisen utvecklar metoder för att arbeta förebyggande och för att bekämpa ungdomsbrottsligheten. Polisen behöver samverka med lokalsamhället och finnas i ungdomars vardag. Närpolisverksamheten är grunden för detta arbete. Den socialdemokratiska regeringen gav ett uppdrag till att se till att lokal polis knöts till varje skola, en s.k. kontaktpolis. Dessa skulle arbeta både brottsförebyggande, genom att åka ut och informera om alkohol inför t.ex. och lucia, men också delta i andra aktiviteter på skolan. Målsättningen var att bygga förtroende och relationer. Dessa poliser skulle också vara de som i efterhand utredde incidenter och händelser som inträffade i och kring skolan. Med förkunskap om och raka kontakter med eleverna får man bättre undersökningar och fler som vågar anmäla. Vid ett brott var tanken att varje elev direkt skulle veta vem man ska ringa. Ett par mobilnummer till den lokala polisen på varje skolas anslagstavla eller hemsida skulle vara en trygghet. Kontaktpoliser bör även samverka med fritidsgårdar och skolbarnsomsorg. Vi ser med oro på att regeringen inte inser fritidsverksamhetens betydelse och passivt åser hur fritidsgårdar läggs ner och personaltätheten minskar. Det ser fortfarande mycket olika ut i landet vad gäller kontaktpoliser. Den borgerliga regeringen har inte tagit några initiativ för att kontaktpolisreformen ska slå igenom. det brottsförebyggande arbetet inte fungerar kan vara vi förlorar en ungdom till kriminalitet eller får ett nytt brottsoffer. Vi menar att det krävs ytterligare ansträngningar för att etablera kontaktpoliser i skolorna. 4.2.5Tydliga påföljder som leder rätt All kriminalitet bland barn och ungdomar är ett misslyckande. Men när brott ändå begås är det viktigt att samhället reagerar och att det finns en tydlighet i samhällets reaktioner. beslutade den socialdemokratiska regeringen om nya regler för ingripande mot unga lagöverträdare. Bättre och tydligare insatser på ett tidigt stadium hjälper till att bryta den brottsliga banan. Ungdomstjänst infördes som en ny och självständig påföljd för ungdomar. Det är ett bättre alternativ än böter som ungdomar oftast inte kan betala och därför hänger kvar som en skuld hos Kronofogden tills de nått vuxen ålder. Ungdomstjänsten ska bestå av oavlönat arbete och annan särskilt anordnad verksamhet av pedagogisk karaktär. Detta innebär att den unge får arbeta av sitt straff i en pedagogisk och bra miljö. För grova brott finns fängelsestraff för den som är , sluten ungdomsvård för den som är yngre. Men fängelse är en mycket olämplig miljö för unga som minskar deras möjlighet att välja en annan livsbana utan brott efter avtjänat straff. Därför ska man endast låsa in unga i de allvarligaste fallen. är kommunerna skyldiga att erbjuda medling i de fall den som begått brottet är . Detta innebär att de unga konfronteras med sitt brott i möte med brottsoffret, och en opartisk medlare, för att tala om det brott som den unge har begått. Genom att se och höra om följderna av sina brottsliga handlingar kan den unge få insikt om brottets konsekvenser för andra människor, få tillfälle att göra rätt för sig och be brottsoffret om ursäkt. Brottsoffret får i sin tur upprättelse och möjlighet att gå vidare i sin läkeprocess. Reformen innebar även att en särskilt kvalificerad kontaktperson ska kunna utses för unga. Syftet är att en lämplig vuxen ska kunna ge ett avancerat stöd och vägledning till den unge. Det ska också vara möjligt att sätta in en kontaktperson för dem under som inte är straffmyndiga. Det är viktigt att regeringen nu följer upp den stora reform som genomförts, dels för att undersöka hur mycket kommunerna använder sig av de nya redskapen, dels för att undersöka effekterna av dem. För att kunna ge ett mer heltäckande stöd till föräldrar, barn och ungdomar med behov av särskilda insatser krävs en förbättrad samverkan mellan samhällets olika aktörer. Vi menar att en förändring av nuvarande lagstiftning, så att varje kommun tvingas upprätta handlingsplaner för familjer med extra behov och ansvara för att formella samverkansavtal tecknas mellan barnomsorg, skola/förskola, socialtjänst, polis och hälso- och sjukvården, behövs. Beroende på den enskildes ålder, livssituation och behov ska lämpliga aktörer kopplas in och samplanera insatser så fort ett problem har identifierats. Föreningslivet spelar en betydande roll när det gäller det våldsförebyggande arbetet bland barn och ungdomar. De offentliga aktörerna bör därför i hög utsträckning eftersträva att samarbeta med föreningslivet. Samverkansavtal mellan olika offentliga aktörer ska också inkludera en gemensam behandling/insatsplan för den enskilde för att säkerställa att de hjälp- och stödinsatser som krävs verkligen planeras och genomförs. Dokumentationen ska upprättas i samförstånd med klienten. Oavsett vart barn, ungdomar eller föräldrar vänder sig för att få hjälp och stöd ska första kontaktpunkten vara dörren in i systemet. Den lagstadgade samverkan gör att den som söker hjälp ska få alla de stöd- och hjälpinsatser som den enskilde eller dennes familj är i behov av. 4.2.7Policydokument i alla skolor finns en tendens att låta rättsväsendet ta hand om all våldsproblematik bland unga. Det är långt ifrån nödvändigt att tillkalla polis varje gång det inträffar ett slagsmål på skolgården. I många fall, särskilt när det gäller yngre elever, kan problem som är relaterade till bråk mellan eleverna lösas på ett bättre sätt av skolans personal tillsammans med föräldrar, och vid allvarligare fall . Alla skolor bör ha en policy för hur man hanterar ungdomsvåld och var gränsen går för tillkallande av polis. Att de vuxna i skolan engagerar sig i att förebygga våld istället för att skjuta över ansvaret till de rättsvårdande myndigheterna är avgörande för hur attityderna till våld utvecklas bland unga. Genom att ta ställning mot våld upprätthåller lärare och annan skolpersonal sin vuxenroll gentemot eleverna. För att skolpersonal ska kunna förebygga våld och ingripa i mindre allvarliga våldssituationer krävs utbildning. Hur man hanterar våldssituationer bör också finnas med som ett inslag i lärarutbildningen. 4.2.8Allmänt ombud vid förhör under 21 år har kritiserat den svenska utformningen av rätten till biträde vid förhör under förundersökning. Därför fattade beslut om nya regler som innebär att alla som förhörs under en förundersökning ska ha rätt att ha ett biträde närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. En forskarrapport från i visade att det finns allvarliga luckor i lagstiftningen om rätt till biträde, särskilt när det gäller unga personer som förhörs på grund av brottsmisstanke. Vid en stickprovsundersökning av 90 brottmål vid visar det sig att närvaron av försvarare vid förhör är låg. Endast vid av förhören har en försvarare varit närvarande. Ännu mer skrämmande är att siffrorna är låga även för barn . Endast i fanns en försvarare närvarande vid förhör. Trots medvetenhet om att undersökningen är allt för liten för att man ska kunna dra generella slutsatser om hela landet pekar den på ett problem som måste åtgärdas. Det är inte rättssäkert att låta en ungdom sitta själv i förhör med poliser eller åklagare. I ett tillstånd av nervositet, rädsla och press är det lätt att ungdomen säger saker som inte går att stå för . Vi menar att alla ungdomar som förhörs och som är ska ha rätt till ett offentligt biträde vid sin sida. fattade beslut om att åtalsunderlåtelse gällande brott som en person har begått ska gallras . För övriga åldersgrupper ska uppgifterna gallras , som . Det innebär att det uppstår en stor tröskeleffekt avseende brott som är begångna före respektive efter myndighetsåldern. har tidigare fattat beslut om en rad bestämmelser där personer , med hänsyn till sin unga ålder, särbehandlas av rättsväsendet. Vi menar därför att uppgifter om åtalsunderlåtelse gällande brott som en person har begått efter men bör gallras . Påföljden ungdomstjänst gallras , men böter . Det innebär att de ungdomar som väljer att göra rätt för sig genom ungdomstjänst finns kvar längre i belastningsregistret än de som har råd att betala böter. Denna ordning är kontraproduktiv och orättvis. Vi anser att det ligger i samhällets intresse att unga snabbt ska kunna lämna begångna brott bakom sig. Regeringen bör därför låta utreda regler om tidigare gallring av samtliga uppgifter i belastningsregistret för unga lagöverträdare. 4.2.10Tuffare insatser mot huliganer infördes lagen om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Syftet var att förstärka skyddet mot brottslighet under idrottsarrangemang. Den nya lagen var en viktig markering att visa att våld och huliganism inte accepteras i samband med idrottsarrangemang. Lagstiftningen var ett viktigt steg för att stävja våld och huliganism vid idrottsarrangemang. Att lagen har haft en betydelsefull förebyggande verkan framkommer i en enkät som genomfört med de allsvenska fotbollsklubbarna. Men flera händelser, främst i samband med elitfotboll, har visat att lagen inte räcker till för att hålla våld och huliganism borta från idrottsarrangemangen. Den borgerliga regeringen har, trots påtryckningar och diskussioner med de stora idrottsförbunden, polisen och supporterrepresentanter, ställt sig helt offside. Inte förrän kom utredningen som skulle ge nya verktyg mot huliganismen. Men dröjer lagstiftningen ytterligare. Någon proposition är inte i sikte. Alla de som hoppats på krafttag mot huliganismen kommer få vänta till säsongen 2009, tidigast. Utredningen hade förslag som var bra, men ett saknades. Vi socialdemokrater menar att de som dömts till tillträdesförbud också ska kunna få anmälningsskyldighet till polisen i anslutning till högriskmatcher. 4.3Utsatthet hos barn och ungdomar Utsattheten för brott är som störst i ungdomsåren. Det kanske inte är så konstigt med hänsyn till att ungdomars livsstil skiljer sig betydligt från vuxenlivet. Ungdomar vill vara på platser där det händer saker. I ungdomsåren testar också många ungdomar alkohol eller andra droger . Men även till synes oskyldiga verksamheter som surfande på Internet kan leda till situationer där ungdomar försätter sig eller luras in i svåra situationer. Det är bra att fler kan kommunicera med varandra på helt nya sätt när mobil- och Internettjänster utvecklas. De stora konsumenterna är ofta ungdomar. Internet kommer att fortsätta att utvecklas med allt fler tjänster, vilket i sig är positivt, men det är även viktigt att se till att Internet inte blir en för kriminalitet. En särskilt viktig fråga är därför hur ungdomars Internetanvändande ska kunna göras säkrare. En undersökning från Brå visar att så mycket som 30procent av alla 15-åringar tror sig ha varit utsatta för sexuella inviter från vuxna på Internet. Fenomenet med kontaktskapande mellan vuxna och barn och ungdomar i sexuellt syfte kallas gromning. fick justitieminister ett lagförslag av riksåklagaren om s.k. gromning, det vill säga när vuxna med sexuella syften tar kontakt med barn på Internet. Men ännu har regeringen inte gjort något. Vi menar att regeringen måste ta denna företeelse på allvar och att s.k. gromning måste kriminaliseras. 4.3.2Skärp insatserna mot narkotika på Internet Internet har visat sig vara ett förträffligt forum för nya tjänster. Ungdomar köper både knark och anabola steroider på nätet. beslagtar narkotika och anabola steroider i vanliga postförsändelser; ofta handlar det om unga människor som inte anser sig vara missbrukare eller bara vill testa. Det är nödvändigt att polisen utvecklar verktyg för att kunna förhindra denna utveckling. Internet kan också användas på ett positivt sätt för att hjälpa ungdomar som utsatts för kränkningar av olika slag. i har t.ex. startat en verksamhet de kallar för Nätvandrarna. Den innebär att vuxna är tillgängliga på nätet för barn och ungdomar som behöver stöd och hjälp. En annan viktig verksamhet är tjejjour på nätet. Att göra tjejjourerna mer tillgängliga via nätet är viktigt eftersom många unga tjejer sköter stora delar av sina kontakter med andra på detta sätt. Vi har kunnat se att fler tjejjourer skapat denna typ av möjlighet att kunna ha kontakt. Det är viktigt att de tjejjourer som byggt upp en sådan viktig verksamhet får ekonomiskt stöd för sin verksamhet. 4.3.4Unga vittnen i skolan Barn och ungdomar kan även vara särskilt utsatta som vittnen, särskilt om brott begås av kamrater eller andra ungdomar som t.ex. går i samma skola. Det förekommer både uttalade hot och outtalade hot. Unga vittnen skräms till tystnad, och situationen kan bli mycket obehaglig för dem som anmält ett brott eller som vill vittna om något de varit med om. Brå ser nu över hur vanligt förekommande sådana hot är. Det är viktigt att skydda och stötta unga som på ett eller annat sätt varit med om att förhindra, anmäla eller vittna om brott. Vittnesstöd finns utbyggt vid domstolarna i hela landet. I domstolarna införs även videoteknik som kan minimera kontakten mellan vittnet och gärningsmannen, men i skolorna saknas ofta stöd och skydd. 4.3.5Kriminalisering då barn tvingas bevittna våld förstärkte den socialdemokratiska regeringen skyddet för barn som bevittnat våld. stöd för dessa barn förtydligades. Barn som bevittnat våld i nära relationer gavs även möjlighet till skadestånd. Vi menar att det är viktigt att gå vidare med att förstärka barns skydd. Barn är särskilt utsatta då de lever i en familj där det förekommer våld och hot. I opposition drev de borgerliga partierna krav på att ytterligare stärka våldsdrabbade barns ställning. I regeringsställning har dessvärre alliansregeringen övergett barnen genom att inte vidta de åtgärder de tidigare såg som angelägna. Vi anser att det är hög tid att gå från ord till handling och att nu utreda huruvida det ska vara kriminaliserat att utsätta barn för att bevittna våld av och mot närstående. Med en sådan ordning får barnet status som brottsoffer, vilket bidrar till att synliggöra barnen och deras behov av hjälp och stöd. 4.3.6Skadestånd vid människohandel och barnpornografi är dokumenterade övergrepp på barn. På Internet sprids bilder och filmer snabbt och nytt material byter ägare. Det barnpornogra?ska materialet laddas ner av vem som helst över hela världen. Allt som krävs är en Internetuppkoppling. Det har hänt att polisen tagit fast personer som har haft hundratusentals bilder på barn. Bakom varje bild finns en tragik. Offret kan vara någons barn som utnyttjas sexuellt eller där barnets föräldrar säljer det enda de har till rika turister. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte två utredningar för att se över barnpornografibrottet och människohandelslagen. Det är viktigt att se vilka möjligheter det finns att skärpa dessa lagar. Men även att se till att det finns bättre möjligheter till skadestånd för barn och ungdomar som drabbas. Ungdomsvåld hänger ihop med alkoholkonsumtion och berusningsdrickande. , , har gjort skolundersökningar bland elever i årskurs 9 och årskurs 2 på gymnasiet som visar att alkoholkonsumtionen bland unga har ökat . har drickandet minskat något i årskurs 9. Men totalkonsumtion säger i detta sammanhang inte allt. Det är bekymmersamt att berusningsdrickandet bland ungdomar ligger kvar på en oförändrat hög nivå. av både pojkarna och flickorna i årskurs 9 dricker alkohol motsvarande en halv ½-flaska sprit eller fyra burkar starköl minst en gång . Vi vet från andra undersökningar att unga tjejer dricker mer sprit än tidigare och att det finns en grupp ungdomar som dricker större mängder . Samhället måste bli bättre på att nå dem som befinner sig i riskzonen. När det gäller ungdomar i årskurs 2 på gymnasiet fortsätter drickandet att öka. Allra mest ökar det bland pojkar. Den beräknade årliga alkoholkonsumtionen i tvåan på gymnasiet är ren alkohol () för pojkar och för flickor. Runt hälften av pojkarna och av flickorna uppger att de dricker motsvarande en flaska vin eller mera minst en gång . En orsak till det ökande drickandet bland ungdomar är den olagliga försäljningen av privatinförd alkohol från utlandet. En undersökning som gjorde bland 500 ungdomar i hela landet visar att 36procent köpt olaglig utlandsalkohol. Försäljningen av utlandsalkohol till ungdomar förekommer i hela landet och sker , dygnet runt. Ofta räcker det med ett enkelt telefonsamtal eller sms för snabb leverans av öl eller sprit. En central faktor när det gäller våldet bland ungdomar är alkoholkonsumtionen. Både svensk och utländsk forskning visar på tydliga samband mellan ökat alkoholdrickande och ökad våldsbrottslighet. Vi menar att det krävs insatser mot ungdomars användande av alkohol. Vi vill därför föreslå att en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar utarbetas. antogs på regeringens förslag en alkoholhandlingsplan. Det förebyggande arbetet förstärktes, såväl lokalt som centralt. Informationskampanjer drogs i gång, kommuner och landsting tog fram egna handlingsplaner och ett stort antal lokala drogförebyggare anställdes för att samordna det förebyggande arbetet. Det centrala arbetet kom att ledas av . Utgångspunkten var att det behövs en stark nationell resurs för att driva det alkoholförebyggande arbetet i av ökad tillgänglighet för ungdomar av alkohol och ökad totalkonsumtion av alkohol i befolkningen. Det förstärkta förebyggande arbetet gav resultat. avstannade ökningen av alkoholkonsumtionen bland ungdomar, och vi kunde till och med se en minskning i en del avseenden. Den borgerliga regeringen har lagt ner och . Vi tycker att det var ett felaktigt beslut. Specialiseringen ledde till ökad kraft i det förebyggande arbetet. Uppgifterna har överförts till flera olika myndigheter som olika departementsarbetsgrupper inrättats. Vi anser att den nya modellen leder till att arbetet blir otydligare och tappar i fokus, tempo och samordning. 4.3.8Skärpt straff för langning Ungefär en tredjedel av all alkohol som förs in i landet säljs vidare. En stor del går till ungdomar. För att minska privatinförseln av alkohol bör arbeta för en mer restriktiv alkoholpolitik inom EU. En minskad införsel leder till mindre ungdomsfylla och mindre ungdomsvåld. Kraftfulla åtgärder bör också vidtas för att minska langningen av alkohol till unga. Lagen bör skärpas så att straffen blir hårdare, och polisen bör avsätta mer resurser till bekämpning av alkoholbrott. På de platser i landet där polisen har arbetat målmedvetet mot langning av alkohol till unga har också ungdomsvåldet minskat. Insatserna bör noggrant utvärderas och vid positivt utfall implementeras i hela landet. Storskalig alkohollangning till unga är ett områden där straffskärpningar kan förväntas ge positiva resultat. Dessutom menar vi att polisen måste prioritera langning mer. En viktig beståndsdel i arbetet för att minska ungdomars drickande är föräldrarnas attityder. Det finns flera vetenskapligt utvärderade föräldrastödsprogram. Ett sådant är Preventionsprogram, ÖPP, som syftar till att påverka föräldrars förhållningssätt till ungdomars drickande och hur man som föräldrar kan agera för att förhindra t.ex. tidig alkoholdebut och berusningsdrickande bland ungdomar. Vetenskapligt utvärderade föräldrastödsprogram bör spridas och implementeras i samtliga kommuner. 5DEL II Bekämpa den grova organiserade brottsligheten Organiserad internationell brottslighet har fått fäste i en del svenska städer och samhällen. Människor, narkotika, alkohol och tobak smugglas in över våra gränser. Svarta pengar flyttas mellan banker och företag i olika länder för att tvättas vita. Utpressning sker mot restaurang- och butiksägare, men också mot vittnen eller personal inom rättsväsendet blir hot allt vanligare. Uppgörelser i den undre världen med vapen eller sprängmedel har blivit vanligare. Banker och värdetransporter rånas på allt mer våldsamma sätt. Grunden för rättssäkerheten får inte hotas. Därför är det viktigt att rättsväsendet får resurser och verktyg för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten samt den ekonomiska brottsligheten. Förra mandatperioden ökade den socialdemokratiska regeringen anslagen till rättsväsendet med , varav knappt 2,7 miljarder gick till polisen och . Vidare utbildades 4000 nya poliser . De borgerliga partierna gick in i valrörelsen med löften om kraftigt ökade resurser till rättsväsendet. lovade att satsa 3 miljarder utöver Socialdemokraternas satsningar under 20072008. Av de löftena blev dock inget. står flera av rättsväsendets myndigheter med stora ekonomiska bekymmer. För polisens del är läget svårt. Trots löften om att satsa på polisen och kampen mot den grova organiserade brottsligheten sänks istället polisens anslag med jämfört med vad som sades i budgeten . Och några pengar blir det inte heller trots att nästan alla polismyndigheter går med underskott. Konsekvenserna av regeringens svek är att polismyndigheter ute i landet tvingas säga upp civilanställda. Drygt hälften av polismyndigheterna räknar med att minska antalet civilanställda . Trots regeringens löfte om 20000 poliser kommer dessa poliser inte att kunna verka på gator och torg. De måste istället ta över civilanställdas skrivbordsarbete. Vi menar att polisen måste få fler resurser. Därför kommer vi socialdemokrater att tillskjuta polisen . ekonomi har varit mycket underfinansierad. Det har varit så illa att åklagare har blivit uppsagda, mål i domstolarna har skjutits upp, ärendehögar har vuxit och arbetsbelastningen blivit ohållbar. Den dåliga ekonomin har lett till att rättssäkerheten blivit ifrågasatt. ger regeringen en tillfällig respit genom att skjuta till mera medel. Det är behövligt, men antalet ärenden kommer att fortsätta öka. Vi socialdemokrater skjuter till ytterligare för att höja kvaliteten ytterligare. En viktig del i att effektivisera rättsväsendet har varit att skapa ändamålsenliga myndighetsorganisationer som svarar mot kraven på ett modernt arbetssätt och den tekniska utveckling som skett. Som ett led i detta arbete reformerades Kriminalvården och till att bli övergripande myndigheter under den förra socialdemokratiska regeringen. Det gjordes även stora och nödvändiga förändringar inom tingsrättsorganisationen som ledde till ett antal hopslagningar av tingsrätter. Därmed stärktes rättssäkerheten ytterligare inom domstolsorganisationen.