ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02A232 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på arbetsmiljöarbetet. dog över 70 personer i arbetsrelaterade olyckor. omkom sex byggnadsarbetare under en och samma vecka. Fler personer har omkommit jämfört med . är det också så att många människor skadas i sitt arbete. En del så allvarligt att möjligheten att återkomma till arbetslivet är en svår och långdragen process som för vissa dessvärre slutar i sjukpension. Den borgerliga regeringen har reducerat anslagen till med . påstår sig samma regering vilja satsa på arbetsmiljöfrågor med (pengarna tas från anställningsstöd till dem som står längst från arbetsmarknaden). För alla som är räknekunniga så innebär alltså den så kallade satsningen att regeringens besparingar på förebyggande arbetsmiljöarbete istället landar på ca . Att regeringen sedan anser att ska användas till en informationskampanj istället för inspektionsarbete visar att regeringen inte förstått behovet av inspektionsinsatser. uppgifter är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv. På grund av besparingarna har stora svårigheter att hinna göra inspektioner i den omfattning som efterfrågas. Också denna sommar har det rapporterats en mängd incidenter på arbetsplatser där brott mot arbetsmiljölagen skett vid upprepade tillfällen. Vid flera av dessa händelser har arbetsgivaren varit okunnig om eller rent av struntat i svensk lagstiftning, vilket inneburit att de anställda i många fall jobbat under livsfarliga förhållanden. Vid ett hotellbygge i utsattes flera arbetare för hög exponering av asbest. Bygget stoppades av det regionala skyddsombudet. Arbetsmiljölagen slår fast att arbetsgivaren är skyldig att medverka till en god arbetsmiljö. Men när de ekonomiska intressena alltid är överordnade andra frågor så hamnar ofta arbetsmiljöarbetet i skymundan. Skyddsombudet får då ett tungt ansvar att ensamt vara den som är pådrivande för att åstadkomma nödvändiga förbättringar på arbetsplatsen. Ska ha rimliga förutsättningar att kunna medverka till ett förebyggande arbetsmiljöarbete, till stöd för både arbetsgivare, skyddsombud och anställda, behövs det en betydligt större satsning än den som regeringen nu har föreslagit.
mot · GW02A233 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åldersdiskriminering. Den nya diskrimineringslagen som börjar gälla tillåter fortfarande att människor kan diskrimineras på grund av ålder. Lagens skrivningar om åldersdiskriminering är alldeles för tandlösa. Till exempel behöver inte arbetsgivaren följa lagen om det blir för dyra introduktionskostnader på arbetsplatsen i förhållande till personens ålder. är sist i EU med att förbjuda åldersdiskriminering, trots krav från EU , och har också kritiserats hårt för det. Men finns alltså en ny lag som skall börja gälla från . Diskrimineringslagen skall skydda mot diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder, sexuell läggning, könsöverskridande läg-gning och så ålder. Förbudet mot diskriminering gäller i princip alla samhällsområden, utom just för åldersdiskriminering. Där gäller det bara arbetsliv och utbildning. Men det finns massor av andra områden där äldre diskrimineras, och där det kan fortsätta. Den övriga diskrimineringslagstiftningen gäller hela samhället, varor, tjänster, hälso- och sjukvård. Men eftersom lagen gällande ålderdiskriminering bara gäller arbetslivet, så blir det därmed någon slags tyst sanning att det är tillåtet att diskriminera inom de andra områdena. Det händer till exempel att folk blir nekade att köpa bostadsrätter för att bostadsrättsföreningen inte vill ha in fler äldre. Folk blir nekade att ta banklån. Vi vet också att trots att det inte får förekomma åldersgränser, eller ålder som prioritering, i sjukvården så görs det i alla fall. Vi behöver därför se över möjligheten att stärka den nya lagstiftningen till att gälla inom alla samhällsområden när det handlar om diskriminering på grund av ålder.
mot · GW02A234 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på kollektivavtal för att samhällsstöd ska betalas ut vid anställningar. Alla vill vi att det ska vara ordning och reda på arbetsmarknaden så att anställda inte utnyttjas men även för att konkurrensen inte ska snedvridas. En mycket god grund för detta är att det finns kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan företag och anställda. Det finns en stor mängd stöd till företag som anställer personal. Arbetsförmedlingarna runt om i landet beslutar om dessa stöd. är kravet på arbetsgivarna som får dessa stöd att de har tecknat försäkringar. Det finns också regler om att den fackliga organisationen ska informeras och underteckna sådana anställningsstöd. Det är viktigt att stöden ges så att de inte snedvrider konkurrensen mellan olika företag. I detta sammanhang har den fackliga organisationen ofta mycket bra information att tillföra så att balansen upprätthålls mellan olika företag inom samma bransch. Det är också viktigt att arbetsförhållandena för de anställda följer de kollektivavtal som finns inom en bransch. Vi anser att kollektivavtal bör vara en självklar förutsättning för att samhällsstöd ska beviljas vid anställningar.
mot · GW02A235 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om turordningsreglerna i LAS. är det tillåtet att undanta två personer från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell, i företag med färre än tio anställda. Detta är en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. Undersökningar som har gjorts visar att regeln ofta drabbar föräldralediga och gravida. flaggar regeringspartierna för ytterligare försämringar i LAS så att undantagen också ska gälla större företag. Detta är i helt fel riktning. Undantagsregeln behöver snarare slopas än omfatta fler. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor. Därför bör undantagsregeln som tillåter arbetsgivaren att undanta två personer vid uppsägning i turordningsreglerna i LAS slopas.
mot · GW02A236 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över stödet för arbetslösa kulturarbetare. Kulturens roll som både skapande och läkande kraft är underskattad. Kulturarbetarna har svårt att försörja sig, arbetstillfällena är begränsade och konkurrensen om de befintliga jobben är hård. Tidsbegränsade anställningar och kortare uppdrag är vanliga. Ofta blir dessa människor arbetslösa i väntan på en ny tillfällig anställning. Detta betyder att många kulturarbetare ofta är direkt beroende av stöd i form av arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet sökande vid Arbetsförmedlingen Kultur uppgick till ca 8800 personer . Andelen sökande som är helt arbetslösa är skyhög jämfört med andra yrkesgrupper. Kulturarbetarnas möjligheter på arbetsmarknaden har försämrats, en grupp som trots allt har en specialförmedling men också en väldigt problematisk situation med sin försörjning. Det finns stora risker att det svaga stöd som ges till arbetslösa kulturarbetare medför att möjligheterna till upplevelser och överlevnad både lokalt och regionalt urholkas ytterligare. Risken för en förstärkt urbanisering av landsbygdskulturen är uppenbar. Målet måste vara att konstnärer ska kunna leva av sitt konstnärskap och för att detta ska vara möjligt bör staten vara mer aktiv i sitt stöd till kulturarbetarna. Stimulans- och stödformerna till konstnärer bör utvecklas. Kulturens roll som både skapande och läkande kraft är underskattad. Kulturupplevelser ger personlig utveckling och främjar folkhälsan. som tusentals kulturarbetare befinner sig utanför arbetsmarknaden ökar behovet av kulturupplevelser för barn, ungdomar och äldre. Stödet för arbetslösa kulturarbetare bör utvecklas och kultur och konstnärliga upplevelser bör vara naturliga delar av hela samhället.
mot · GW02A239 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. Den ohälsosituation vi har är helt oacceptabel. Alltför mycket mänskligt lidande har troligen sin grund i otillfredsställande arbetsmiljöer. Denna situation innebär också att sjukfrånvarokostnaderna är alltför stora. Det finns inga enkla lösningar på att vända den här utvecklingen utan det behövs en rad olika åtgärder. Vi vill peka på en som vi tror är mycket viktig. Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetaren inte utsätts för ohälsa och olycksfall. En arbetsgivare ska svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktion och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. De senaste årens undersökningar av orsaken till sjukfrånvaro visar att mycket har sin grund i förhållandena på arbetsplatserna och då framförallt inom LO-området. har resurserna inom företagshälsovården minskat. Alltför många människor är sjukfrånvarande och många dessutom under alltför långa tider. Oavsett av vilken orsak människor är sjukskrivna är det ändå så att de allra flesta kan återgå till sin ordinarie arbetsplats. Vi tror därför att en bra företagshälsovård utgör en mycket viktig resurs i detta sammanhang. Tillgång till en bra företagshälsovård med god kvalitet och med en inriktning mot ett förebyggande arbete måste bli en rättighet för alla. Man kan inte nog betona vikten av det förebyggande arbetet så att människor inte ska behöva drabbas av olika sjukdomar. Vi anser att det är hög tid att på allvar ta sig an denna viktiga uppgift att återuppbygga en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård där arbetsmarknadens parter har ett avgörande inflytande. Det bör också övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda.
mot · GW02A240 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vissa regler i a-kassan. En av våra viktigaste politiska målsättningar är full sysselsättning. Arbetsmarknadspolitiken är ett av de verktyg vi har för att nå det målet. I vår strävan att nå dit hoppas vi att personer med lång frånvaro från arbetsmarknaden ska ha möjlighet att komma tillbaka till ett lämpligt arbete. Ofta innebär en återgång till arbete från en period med sjukersättning till en början tillfälliga och kortvariga anställningar, och däremellan behov av perioder med akasseersättning. Det finns en begränsningsregel i a-kassan om överhoppningsbar tid, denna begränsningsregel har regeringen valt att förkorta med konsekvensen att personer som får sin sjukersättning ifrågasatt också riskerar sin inkomst och trygghet. Regeringens nya regler innebär att sjukersättningar ska omprövas noggrannare . Om de sjuka bedöms kunna komma tillbaka till arbetsmarknaden innebär det också att de inte har kvar sitt tidigare arbete utan är hänvisade till att söka ett nytt på arbetsförmedlingen. Den nya lagen skapar en onödig konsekvens genom begränsningsregeln om överhoppningsbar tid. Regeln innebär att personen inte har rätt att få a-kasseersättning utan hänvisas till socialbidrag tills han eller hon hittar ett nytt arbete. Därmed flyttar regeringen kostnaden för arbetslösheten till kommunerna. Detta skapar en onödig oro och riskerar att drabba enskilda personer hårt. Vi anser att regeringen bör se över de konsekvenser som den nya begränsningsregeln i a-kassan om överhoppningsbar tid innebär för kommunerna och för den enskilde.
mot · GW02A241 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till a-kasseersättning vid tre fjärdedels sjukersättning. Det finns en stark strävan att alla ska erbjudas arbete utifrån sin arbetsförmåga. Därför har det blivit allt vanligare att människor beviljas sjukersättning på deltid som kombineras med arbete på den andra delen. Det är för många mycket viktigt att ha den möjligheten till fortsatt arbete med den stora sociala betydelse som det har. För personer som beviljats tre fjärdedel sjukersättning uppstår tyvärr ofta problem. De har svårt att hitta anställningar på och det är speciellt då de måste byta arbete. Om arbetet av någon anledning upphör har de svårt att tillsammans med arbetsförmedlingen hitta ett nytt arbete. Personer som hamnar i den här situationen har trots att de tillhört en a-kassa inte rätt att få någon a-kasseersättning. Den regel som infördes är att de har rätt att få ett arbete på . Det här fungerar inte för de flesta då inte anställer några och när inte längre finns på många orter. Det kan inte vara så att personer med en liten restarbetsförmåga tvingas att pendla långa sträckor. Om vi verkligen menar något med att tillvarata restarbetsförmågan hos alla människor behöver reglerna för dem som har tre fjärdedel sjukersättning ses över i a-kassans regler.
mot · GW02A242 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stängselgrupper som arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Flera områden i vårt har problem med rovdjur som på många sätt begränsar människors livsföring. Djurägare kan ha stora problem med rovdjur som attackerar deras tamboskap, och fritidslivet ute i naturen kan ibland försvåras eller helt förhindras, av rovdjurens närvaro. En viktig del i arbetet med de förebyggande åtgärderna för att förhindra rovdjursangrepp är rovdjursstängsel. finns det möjlighet att sätta upp stängsel av den här typen. Men det bygger på att mark- och djurägaren själv sätter upp stängslen. Problemet är dock att det krävs ganska stora insatser för att de skall kunna sättas upp och underhållas. Ofta rör det sig om stora områden, marken kan vara kraftigt kuperad, vilket gör att det blir svårt att installera stängslen. Sedan måste de kontinuerligt underhållas för att vara funktionsdugliga. För en enskild mark- och djurägare är det svårt att klara av dessa uppgifter, både ekonomiskt och tidsmässigt. Vi bör därför se över om möjligheterna att inrätta stängselgrupper. Funktionen för dessa grupper skulle vara att åka omkring i kommunerna och hjälpa utsatta områden med stängsling. Stängselgrupper har stora möjligheter att bli en mycket positiv arbetsmarknadspolitisk åtgärd. De områden som är i behov av stängselgrupper har ofta problem med stor arbetslöshet. Genom att göra stängselgrupperna till en del av, eller någonting som liknar, Gröna jobb-projektet som görs i ett samarbete mellan och kan man på ett bra sätt kombinera både förebyggande insatser för rovdjursproblematik och effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är nödvändigt med en politik som värnar både människornas och rovdjurens rätt att finnas till. Dels för att det ger möjlighet för ett drägligt liv även i rovdjurstäta områden, dels för att det som arbetsmarknadspolitisk åtgärd kan hjälpa till att minska arbetslösheten i områden, framförallt i glesbygd, med hög arbetslöshet.
mot · GW02A243 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att förstärka arbetsmiljöarbetet. En viktig pusselbit i arbetet med ökad hälsa i arbetslivet är rehabilitering som ska leda till återgång i arbete. Den kan se olika ut, t.ex. ofta ett anpassat arbete, ändrade arbetsuppgifter, arbetsorganisation, arbetstider etc. Här krävs förbättringar om sjukskrivningarna ska kunna minskas. Det är här som forskningen ger ett viktigt underlag till arbetet med en ökad hälsa i arbetslivet. Det är angeläget att finna en samsyn mellan parterna för hur nedanstående faktorer påverkar arbetsmiljön, inte bara vad som är skadligt, utan också vad som kan gagna en god arbetsmiljö och utveckla arbetet och dess innehåll. den anställdes inflytande över arbetssituationen arbetstider förläggning och inflytande organisatoriska och ekonomiska förutsättningar för äldre arbetskraft. Utöver känd kunskap som ska omsättas i praktisk verksamhet kan ny forskning behöva initieras. Det är också viktigt att resultat från forskningen sprids på ett lättillgängligt sätt, så att kunskaper med stöd av regler omsätts i verksamhet. För att förbättra det systematiska arbetsmiljöarbetet bör man utreda förutsättningarna att förstärka arbetsmiljöarbetet.
mot · GW02A244 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring av företagshälsovården. Ohälsan i arbetslivet är fortfarande ett allvarligt problem både för den enskilda individen och för samhällsekonomin. Förslitnings- och belastningsskador utgör den största delen av diagnoserna hos de sjukskrivna. menar alltfler yngre att de känner ökad oro och stress. Det tuffare arbetsklimatet har ökat trycket på de enskilda individerna. Ohälsa är ett mångfasetterat problem som kräver ett samlat grepp i fråga om lösningar. En viktig del i detta arbete är dock att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatserna. Här fyller en väl fungerande företagshälsovård en viktig roll. Arbetsgivaren är enligt arbetsmiljölagen skyldig att ge företagshälsovård i den omfattning som arbetsförhållandena kräver. efterlevs inte alltid arbetsmiljölagens intentioner om en förebyggande företagshälsovård på ett tillfredsställande sätt. På detta område måste det till en förändring. För att företagshälsovården fullt ut och på bästa sätt ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot ohälsan krävs det att den håller en hög generell standard och att de företag som erbjuder företagshälsovård har tydliga riktlinjer att utgå ifrån när det gäller att säkerställa kvalitetsnivån. Därför kan det finnas skäl för en kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. I SOU 2004:113 föreslås att enskilda företagshälsovårdsenheter ges möjlighet att få ett samhälleligt godkännande av sin verksamhet, ett slags kvalitetsstämpel. Godkänd företagshälsovård ska ha kompetens inom medicin, teknik, beteendevetenskap och ergonomi. Utredningen föreslår dock inte några skärpningar av arbetsgivares skyldighet att anlita företagshälsovård. Med tanke på vad som tidigare anförs vill vi att regeringen arbetar aktivt för att alla arbetsgivare ska anlita företagshälsovård. Detta skulle vara ett effektivt sätt att fullt ut ta till vara företagshälsovårdens förebyggande effekt.
mot · GW02A246 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka . avlider en person i en arbetsrelaterad olycka. omkom 77 personer på svenska arbetsplatser, och det är en ökning då 68personer omkom på svenska arbetsplatser. skadar sig 30 000 anställda så allvarligt att det leder till sjukskrivning och nästan 4000 ungdomar skadar sig på jobbet många får men för livet. har regeringen minskat resurser med nästan 160miljoner kronor. Neddragningen ska vara genomförd till , detta innebär att antalet arbetsmiljöinspektörer nästan halveras och antalet inspektioner kraftigt minskas som skyddsombuden på arbetsplatserna får en mycket tuffare tillvaro. Resurserna kommer knappast att räcka till inspektion ens på de arbetsplatser som har den tuffaste arbetsmiljön, utan enbart till att inspektera om det systematiska arbetsmiljöarbetet () följs, och vi fruktar att antalet döda och skadade i arbetsrelaterade olyckor kan öka kraftigt. Det finns en uppenbar risk för att arbetsplatser med farligt ensamarbete, tunga lyft och skadligt arbetstempo inte får någon tillsyn alls. När antalet arbetsmiljöinspektörer minskar så ökar trycket på skyddsombuden, huvudskyddsombuden och de regionala skyddsombuden. Och i och med att regeringen har tagit bort anslagen till funktionsutbildningar av skyddsombud, huvudskyddsombud och RSO så innebär detta att aktiviteten har sjunkit drastiskt. deltog 1 146 personer i någon av LO:s arbetsmiljöutbildningar. deltog endast 374 personer i någon av arbetsmiljöutbildningarna. Vi måste värdesätta ett systematiskt arbete för att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Därför måste en förstärkning av den försvagade inspektionsverksamheten ske genom att öka anslagen till . Det ska löna sig att arbeta, man ska inte behöva riskera hälsan eller livet på arbetsplatserna och för att uppnå Det goda arbetet, det vill säga att de anställda har ansvar, inflytande och utvecklingsmöjligheter i arbetet, måste ett löpande förändringsarbete på svenska arbetsplatser ske. Där har skyddsombuden en viktig roll att spela och i har skyddsombuden en unik ställning. Arbetsmiljölagen säger att arbetsgivare och arbetstagare ska samverka i arbetsmiljöarbetet. Även om arbetsgivaren har det yttersta ansvaret för arbetsmiljön, är det ett uttalat krav att det organiserade arbetsmiljöarbetet ska bedrivas tillsammans med arbetstagarna och deras representanter. Därför behöver skyddsombuden utbildning i bland annat sociala och psykosociala frågor för att kunna fullgöra sina uppdrag i och med att arbetslivet förändras i snabb takt.