ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fi220 · 2008-09-10 00:00:00 — Översyn av lagen om offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om offentlig upphandling. Lagen om offentlig upphandling har det goda syftet att medborgarna skall få så mycket som möjligt för sina skattepengar. Tyvärr finns det med dagens regelverk också ett stort problem, nämligen att små lokala företag upplever att man missgynnas i förhållande till de stora aktörerna i en bransch. Detta medför i sin tur färre order och färre arbetstillfällen i de små företagen. Om man vill gynna uppkomsten av nya små företag behöver lagen om offentlig upphandling ses över.
mot · GW02Fi222 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur vi kan minska byråkratin och kostnaderna inom våra statliga verk och länsstyrelser. är ett oerhört byråkratiskt land och regelverket och blanketterna tar onödigt mycket tid för våra företag och privatpersoner. I slutändan belastar de våra varor och tjänster med onödiga kostnader. Alla statliga verk och länsstyrelser borde öka sin rationaliseringsnivå och aktivt arbeta med att minska och förtydliga sitt regelsystem och därmed kunna minska sina kostnader. Dessutom borde man underlätta vid flera ärendehanteringar och införa fler möjligheter till att endast få göra en enkel anmälan inom vissa områden, och därmed kunna minska både på kostnader och på väntetider för ett besked. Flera ärenden borde kunna hanteras direkt över disk utan onödiga avgifter. De höga avgifterna belastar våra varor och tjänster med kostnader som är allt svårare att motivera i en allt mer konkurrensutsatt världshandel. måste aktivt arbeta med att sänka sina kostnader för sin ineffektiva byråkrati för att vi långsiktigt ska kunna vara med och slåss om arbetena och produktionen av världens varor och tjänster. Staten behöver se över sina direktiv för att underlätta för en minskad byråkrati.
mot · GW02Fi223 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkalla bemyndigandet till regeringen att sälja statens aktier i och Nordea. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att delta aktivt i omstruktureringen av den internationella finansmarknaden. Just nu pågår en dramatisk omvälvning på den globala marknaden för banker, försäkringsbolag och pensionsfonder. Inget liknande har setts på flera generationer. försvinner några av världens största och mest prestigefyllda banker och försäkringsbolag från arenan. De rester som är dåliga upphör att existera, och guldäggen i korgen slukas blixtsnabbt av konkurrenter som har klarat stormen bättre. I flera fall har staten visat sig vara den enda tänkbara ägare som har tillräcklig kraft att ta ansvar för viktiga banker och försäkringsbolag, också i länder med traditionellt stark tilltro till fria marknaders förmåga att klara alla problem utan statlig inblandning. krymper den uppblåsta finanssektorn, och kanske kommer de orimliga lönenivåerna att sjunka hos dem som blir kvar. När de mest ansvarslösa nu försvinner drabbas många människor och hela världsekonomin av svåra problem, men det öppnas också nya och plötsliga möjligheter för de som skött sig bättre. Stabila och lönsamma banker med låg riskbenägenhet kan ta för sig i konkurrensen om kunderna och växa. Men det öppnar också möjligheter för de välskötta banker som har starka, seriösa och långsiktiga ägare att ta över delar av banker som gått omkull eller som råkar ut för förtroendekriser. Det är inte bara en möjlighet att tjäna mer pengar, det är en skyldighet för dem som har möjlighet att ta ansvar för en snabb rekonstruktion av en gemensam finanssektor i akut kris. Nordea är största bank en av de mest lönsamma och stabila och den tycks också ha mindre riskfyllda placeringar än många andra banker. Genom att staten äger av aktierna har den också en stabilitet som andra avundas i dagens orostid. Eftersom regeringen tänker sälja banken , är Nordea begränsad i sina möjligheter att ta ansvar och aktivt delta i den dramatiska omvälvning som pågår också i . Precis samma problem gäller också . Dessutom är det uppenbart att det i nu rådande läge är omöjligt att få ett bra pris vid en försäljning av statens bankaktier. Att nu av ideologiska skäl forcera en försäljning vore ansvarslöst både mot skattebetalarna och mot finansmarknaden.
mot · GW02Fi224 · 2008-09-30 00:00:00 — Handläggningen av företagsärenden hos kronofogden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handläggningen av företagsärenden hos ska hanteras på samma sätt som när det gäller ärenden för privatpersoner. förekommer det många oseriösa försäljare. Det är ofta annonsförsäljning som ringer till företagare och erbjuder olika tjänster. Det kan exempelvis handla om att de ger företaget varumärkesskydd, skickar domänområdesregister, annons i företagskatalogen m.m. Därefter skickar de en faktura till företagaren som aldrig får den annons eller register som de erbjudits. Den som skickat bluffakturan på den tjänst som företagaren aldrig fått vänder sig då till kronofogden och begär betalningsföreläggande. Om någon ansöker om betalningsföreläggande mot ett företag, finns uppgiften tillgänglig för kreditupplysningsföretagen detta utan att företagaren fått chansen att lämna sin syn på ärendet. när det förekommer så många bluffakturor är det inte mer än rätt att ansökan om betalningsföreläggande mot företagare ska handläggas på precis samma sätt som ärenden som gäller privatpersoner. Om det i efterhand skulle visa sig att ansökan lämnats in utan grund, finns ändå uppgiften kvar , vilket vållar stora problem för företagarna. Eftersom många företag och banker har svårt att skilja på ansökan om betalningsföreläggande och betalningsanmärkning innebär detta i praktiken att en ansökan har samma negativa effekt för företaget som en anmärkning, alltså problem med lån och kreditaffärer. har företag som ägnar sig åt att skicka ut bluffakturor använt kronofogden som ett hot för att företagaren ska betala bluffakturan. Företagaren betalar då fakturan för att slippa få betalningsanmärkning, vilket visar på systemets orimlighet. omsätter den mörka sidan av samhället (dvs. försäljare som lurar företagare) 1 miljard på bluffakturor. Detta slår undan benen på många seriösa företagare.
mot · GW02Fi227 · 2008-09-19 00:00:00 — Ökat ägar- och ledningsansvar för kreditinstitut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av ägar- och ledningsansvaret hos kreditinstituten. Banker och andra kreditinstitut har en oerhörd betydelse för stabiliteten och funktionen hos samhällets finansiella system. Därför måste dessa finansiella aktörers verksamhet präglas av långsiktig stabilitet och ansvarskänsla gentemot samhället. Utan ett stabilt, förutsägbart och balanserat bank- och kreditväsende kan ett modernt samhälle som inte fungera. Den senaste tidens finansiella turbulens främst på den amerikanska bolånemarknaden med dess internationella effekter har satt de finansiella aktörernas beteende i fokus. Genom aggressiv utlåning, med hög riskexponering och kortsiktigt fokus, har ett antal stora och välrenommerade aktörer hamnat i stora svårigheter eftersom deras solvens har blivit starkt försvagad. Det påminner om den svenska finanskrisen då flera storbanker och kreditinstitut hamnade på ruinens brant på grund av alltför vidlyftiga och osäkra placeringar. Staten blev då tvungen att bistå finansiellt genom bildandet av den s.k. bankakuten, vilket kostade skattebetalarna åtskilliga miljarder. I en fri och öppen marknadsekonomi kan det knappast vara statens ansvar att fungera som borgensman åt oansvariga och vidlyftiga aktörer vars höga riskexponering äventyrar kreditinstitutets faktiska existens. Få eller inga andra branscher har åtnjutit samma grad av skydd från samhällets sida i händelse av ekonomisk katastrof. har bank- och kreditinstituten en sådan vital roll i samhället att de inte kan tillåtas att likvideras som andra företag eftersom detta skulle få extremt negativa effekter för samhällsekonomin och dess invånare. Det vore därför rimligt att ålägga den exekutiva ledningen, styrelsen och ägarna ett inte ringa personligt och solidariskt ansvar för verksamheten och dess resultat. Detta utökade ansvar skulle även kunna samordnas med andra åtgärder, t.ex. begränsningar av utlåningen och ökade likviditetskrav. Om den exekutiva ledningen, styrelsen och ägarna undslipper personligt ansvar finns få eller inga incitament för att iaktta en mer balanserad kreditgivning. Ett utökat personligt ansvar skulle med stor säkerhet minska riskexponeringen och därigenom öka den långsiktiga stabiliteten. Det skulle även innebära att de anställda inom kreditinstituten skulle erhålla tryggare anställningar. skulle behovet av statlig intervention reduceras, vilket vore en god affär för samtliga inblandade, främst för skattebetalarna. Mot denna bakgrund bör ett utökat ansvar för den exekutiva ledningen, styrelsen och ägarna av banker och andra kreditinstitut införas.
mot · GW02Fi228 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förhindrande av att kommunala inköpskarteller sätter konkurrensen ur spel. Många kommuner samverkar vid upphandling för att få ett bättre förhandlingsläge och på så sätt sänka sina kostnader. Det är ett effektivt och i det korta perspektivet ett rationellt sätt att göra kommunala upphandlingar. Problemet uppstår i det lite längre perspektivet. När det är dags att göra en ny upphandling är risken nämligen stor att det bara finns en möjlig leverantör och därför ingen konkurrens. Priset, som tidigare förhandlats ned av den starka köpargrupp kommunerna innebar, förhandlas nu upp av den ännu starkare leverantören. Dessvärre är priset inte den enda nackdelen med ovan nämnda scenario. Den totala avsaknaden av konkurrens innebär nämligen ett starkt skäl för att kommunen på egen hand borde sköta produktionen. Det av kommunerna skapade privata monopolet blir således ett argument för att kommunalisera verksamheten. Prispress uppåt beroende på monopol samt risken för kommunalisering av privat verksamhet gör att kommunala inköpskarteller är något som måste undvikas. Därför borde möjligheten att forma sådana karteller regleras och inte få vara mer omfattande än att de inte negativt påverkar konkurrensen inom en viss bransch.
mot · GW02Fi232 · 2008-09-30 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och den fackliga organisationen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig upphandling och yttranderätt för den fackliga organisationen på arbetsplatsen. Lagen om offentlig upphandling reglerar hur upphandlingar ska ske och har kommit till stor användning när förändring av verksamheter som tidigare bedrivits i offentlig regi genomförts. De offentliga upphandlingsorganisationerna har därmed tvingats lära sig av misstag som begåtts i takt med att nya områden öppnats för anbudsförfaranden. I många fall har en sämre arbetsmiljö blivit resultatet av upphandling, i form av ökad stress på grund av färre anställda eller sämre arbetstider, faktorer som använts som ett konkurrensmedel av de aktörer och entreprenörer som givit anbud. Ett negativt resultat för arbetsmiljön har i många tillfällen kunnat förhindras genom förhandlingar med de fackliga organisationerna. För att de fackliga organisationerna ska kunna vara med och hindra att upphandlingar får ett icke önskvärt resultat på arbetsmiljön, ska förhandlingar mellan arbetsgivare och fackliga organisationer äga rum i ett tidigt skede av upphandlingsprocessen. Berörda fackliga organisationer bör, för att kunna få ett reellt inflytande, vara med och förhandla fram underlaget för en upphandling. Medbestämmandelagens 38§ föreskriver att arbetsgivaren före en upphandling ska förhandla med arbetstagarorganisationen. har rätt till den information som behövs för ställningstagandet. Enligt 39§ kan också fackligt veto tillämpas på vissa villkor mot en oseriös entreprenör och i paragrafen beskrivs dess samband med . Givetvis kan 38§ tillämpas med varierande grad av generositet i informationen. Man kan konstatera att det inte är syftet med anbudsförfarandet att man ska spara pengar på bekostnad av de anställdas hälsa. Det är därför viktigt att arbetsgivaren i ett tidigt skede har en dialog med berörda fackliga organisationer kring de krav som ska ställas vid upphandlingen. De anställda kan ha många värdefulla synpunkter att komma med. Intresset för denna dialog kan dock vara större eller mindre. Lagen om offentlig upphandling bör innefatta möjlighet till ökad yttranderätt för den fackliga organisationen som tecknar avtalet på arbetsplatsen.
mot · GW02Fi233 · 2008-09-30 00:00:00 — Ratificering av konvention 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och rätt till heltid vid upphandlingar. Kommuner, landsting och regioner bedriver på många ställen verksamhet på entreprenad. För att upprätthålla trygga arbetsvillkor för anställda, oavsett vilken entreprenör som får uppdraget, är det viktigt att kommuner och landsting ställer sociala villkor vid sina upphandlingar. Det är inte heller nödvändigt att lägga ut verksamhet på entreprenad, men i de fall där det ändå sker så måste kommuner, landsting och regioner också ta sitt ansvar för arbetsvillkoren. Flera kommuner och landsting har beslutat om rätt till heltid som norm. Detta är ett stort steg framåt, särskilt inom vårdsektorn där deltidsarbetslöshet har förekommit i mycket hög grad. I en upphandling är det därför viktigt att kommunen även kan ställa samma villkor för privata entreprenörer. Annars leder detta till en snedvriden konkurrens där arbetstagarna blir förlorarna. Kommun-, landstings- och regioninvånarna får dessutom en service som inte bygger på den politiska norm de själva har varit med att rösta fram. riksdag tog ett beslut om en ny lag om offentlig upphandling. Den nya lagstiftningen ställer inte krav på ratificering av konvention 94, och myndigheter får enligt den nya lagen ställa sociala och miljömässiga villkor, vilket är en alldeles för svag formulering. bör ratificera konvention 94 som säkerställer rättvisa arbetsvillkor även hos underleverantörer. Konventionen har redan ratificerats av nio andra EU-länder. kommuners, landstings och regioners upphandlingar ska alltid innehålla villkor, t.ex. arbetstids- och lönevillkor samt andra arbetsvillkor. Möjligheten att beakta rätten till heltid som en del av kravet på goda arbetsvillkor bör också prövas.
mot · GW02Fi237 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mångfald bland utförare av verksamhet. För oss socialdemokrater är det självklart att välfärden ska vara solidariskt finansierad och att människors behov ska styra vårdens utveckling. Därför måste människors rättmätiga krav på tillgänglighet, rimliga väntetider, flexibilitet och kvalitet alltid vara utgångspunkter för vår politik. Vi socialdemokrater har alltid värnat om den lilla människans möjligheter till ett gott liv, där var och en har möjlighet att själv påverka sin egen vardag. För många människor runt om i landet, inte minst i , har olika former av kooperativ varit viktig för många att ta makten i sin egen vardag. Genom dessa kooperativ har en enorm kraft från var och en bidragit till en god verksamhet och omsorg samt mångfald inom den offentliga verksamheten, som den traditionella offentliga sektorn inte hade kunnat skapa. Kommuner och landsting är basen för att ge vård- och omsorgstjänster. Men det finns, både i landet och i vårt län, flera goda exempel på hälsocentraler, läkarmottagningar och äldreboenden som drivs av dem som jobbar där eller av duktiga entreprenörer. Vår socialdemokratiska regering valde att 2005 börja utreda förutsättningarna för idéburna organisationer, kooperativ och små företag att vara med och utföra välfärdstjänster på uppdrag av kommuner och landsting. Den nya borgerliga regeringen beslutade dock i ett tilläggsdirektiv begränsa uppdraget till att endast kartlägga villkor och hinder. Kartläggningen visar att koncentrationen till större privata vårdbolag fortsätter och att föreningar och små företag svarar för en mycket liten andel. För de små företagen och kooperativen har det varit och är fortfarande mycket svårt att vara med och konkurrera i upphandlingar. har flera små privata utförare och kooperativ tvingats ge upp efter att ha utsatts för konkurrensupphandling där priset har spelat en avgörande roll. Ett exempel på detta är kooperativet i kommun. Brismarksgården hade ett mervärde som är svårt för större aktörer att kunna uppnå. som inte är förankrade i en ort kan inte skapa ett sådant socialt kapital som till exempel ett kooperativ kan. Brismarksgården hade stort stöd från ortsbefolkningen och lokala aktörer och de hade ett bra samarbete med näringslivet på orten. En del företag på orten sponsrade även kooperativet ekonomiskt, och eventuell vinst återinvesterades direkt i verksamheten. upphandlades boendet, och det upphandlingskriteriet som vägdes tyngst var priset och kooperativet förlorade upphandlingen. Om vården och omsorgen i ska utvecklas mot mångfald är det viktigt att villkoren för de små företagens, organisationernas och kooperativens medverkan förbättras. (lagen om offentlig upphandling) är ett hinder för detta. För att undvika att ett fåtal internationella vårdkoncerner får en dominerande ställning inom svensk sjukvård och slår ut mindre aktörer bör sjukvården undantas från lagen om offentlig upphandling.
mot · GW02Fi241 · 2008-09-30 00:00:00 — Lagen om offentlig upphandling och 94 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera konvention 94. Den offentliga upphandlingen styrs av regler som har till syfte att det allmänna ska få så bra produkter som möjligt till lägsta möjliga pris, detta för att våra gemensamma skattemedel ska användas så effektivt som möjligt. Men offentlig upphandling kan, och bör, också användas som ett verktyg för att vidmakthålla och främja sociala förbättringar i samhället. Denna viktiga möjlighet används i alldeles för liten utsträckning. Eftersom upphandlingen omsätter stora belopp kan den utgöra ett betydelsefullt redskap för att komma till rätta med oönskade beteenden och ekonomisk exploatering av människor och miljö. Det har av domar framgått att EG-regler inte heller hindrar att samhället uppställer sociala krav på leverantörer av varor och tjänster. Vi anser att bör pröva att i lagen om offentlig upphandling införa den rättighet som ger den fackliga organisationen rätt att delta vid upphandlingstillfället, i enlighet med MBL:s förhandlingsskyldighet. Detta är viktigt eftersom vi kan hitta flera exempel på att personalen fått sämre anställningsvillkor och otryggare anställningsförhållanden som en direkt följd av en offentlig upphandling. Det måste bli en skyldighet för upphandlande part att se till att anbudsgivare och eventuella underentreprenörer tillämpar de löner och andra anställningsvillkor som allmänt gäller för arbetet i branschen och på orten där arbetet ska utföras. Offentlig upphandling ska alltså även innefatta sociala hänsynstaganden. har fattat beslut om en ny lag om offentlig upphandling ((Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, prop. 2006/07:128). I denna framgår att myndigheter får ställa sociala krav. För att säkra de sociala villkoren på arbetsmarknaden räcker inte denna skrivning, utan vi måste ställa krav genom upphandlingen så att sociala krav alltid finns med och därmed säkrar arbetstagarnas villkor. Nio av EU:s medlemsstater har ratificerat konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Detta bör även göra. i (s)
mot · GW02Fi244 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att finna en hållbar lösning på de höga arrende- och boendekostnaderna för permanent boende i skärgården. Statens fastighetsverks (SFV) förslag till höjning av bostadsarrenden i skärgården ger upphov till kraftigt höjda kostnader och stora problem för permanentboende i skärgårdskommuner runt om i landet. Ett konkret exempel är Landsort i där 75 bostadsarrenden kraftigt höjts. Ett stort antal arrendatorer kommer att få det mycket tungt att klara sina nya arrendeavgifter. Landsort ägs av svenska staten. Ön förvaltas av SFV. SFV sade upp 70 av öns bostadsarrenden för omförhandling. De nya mycket högre arrendeavgifterna har slagit mycket hårt mot de permanentboende arrendatorerna, vilka ofta inte är höginkomsttagare. Ett tydligt exempel är när arrendet ökat . Arrendets konstruktion är samt per kvadratmeter bebyggd markyta. Genom att riva diverse uthus, som hönshus, sjöbodar, vedhus och fiskrökeri, skulle arrendet kunna minska avsevärt. Enligt dagens bestämmelser är det dock inte tillåtet att riva till arrendet hörande uthus för att sänka arrendekostnaderna. En alternativ försäljning av uthusen vilket av ekonomiska skäl är den sista utvägen skulle sannolikt leda till att de konverteras till fritidshus i närheten av redan befintliga bostadshus och en avsevärt förtätad bosättning i skärgården. Det finns stor risk att SFV:s aviserade arrendehöjning kommer att leda till att inga fastboende arrendatorer kommer att finnas kvar på Landsort inom ett fåtal år. Frågan är allmängiltig för hela där bristen på lämpliga bostäder för fast boende till ett överkomligt pris är betydande. En levande och livskraftig skärgård måste ha en bofast befolkning året runt. Ett kraftigt ökat arrende riskerar att omvandla till ett avfolkat område för fritids- och sommarboende.
mot · GW02Fi247 · 2008-09-29 00:00:00 — Social policy för offentlig sektor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en social policy för statligt ägda företag och offentlig sektor. Det blir allt vanligare att företag marknadsför sina produkter och sitt varumärke genom att ta ett socialt och ekologiskt ansvar. Det är en positiv utveckling. Det kan inte bara vara vissa människors eller instansers ansvar att ta social och ekologisk hänsyn, samverkan och engagemang måste ske på alla nivåer för att nå störst framgång. I är vi vana vid att det är samhället som ska stå för sociala insatser. är relativt dåligt på att involvera ideella organisationer. Även om företag fått upp ögonen för socialt ansvar har vi fortfarande en lång väg att gå och många länder, exempelvis , ligger före då det finns en helt annan tradition av att det civila samhället involveras. I måste företag med minst 19 anställda anställa en kvot om funktionsnedsatta. Ett sätt att ta socialt ansvar är att låta människor som står långt från arbetsmarknaden, exempelvis personer med funktionsnedsättning, få en meningsfull sysselsättning. Staten har genom olika stödformer, exempelvis lönebidrag och nystartsjobb försökt uppmuntra arbetsgivare att anställa personer långt från arbetsmarknaden. Det kan dock även behövas mer direkta insatser. Offentlig sektor borde gå före i denna strävan. En intressant idé är att det som ett första steg ska införas en policy för statligt ägda företag och offentlig sektor att ta ett socialt ansvar. En sådan social policy skulle kunna handla om att ha ett visst antal lönebidragsanställda, ett visst antal utrikes födda, personer med funktionsnedsättning eller personer som stått utanför arbetsmarknaden. Om policyn slår väl ut kommer den förhoppningsvis att kunna tjäna som föredöme också för det privata näringslivet. Regeringen bör återkomma med ett förslag på hur en sådan social policy för statligt ägda företag och offentlig sektor skulle kunna se ut och praktiseras. bör tillkännage det för regeringen.