mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — Det innebär att stora delar av och måste flyttas på grund av den ökade rasrisken. Näringsministern har deklarerat att kostnadsansvaret är något mellan kommunerna och . anser att måste få möjligheter att till fullo finansiera de kostnader som gruvbrytningen medför där bl.a. omdaningen av och ingår. För att de stora investeringarna i samband med de båda stadsflytten i Malmfälten ska bli framgångsrika bör bolagets inleverering till staten minska. anser att, som ett första steg, bör få sin inleverering till staten minskad med 75procent. Med tanke på den kris som det finansiella betalningssystemet just nu genomgår och bristande konkurrens i banksektorn menar att frågan om ett nytt bankkoncept är högaktuell. Regeringen aviserar en utförsäljning och därmed avhändande av sitt inflytande över Nordea. För att möta den allt hårdare konkurrensen på finansmarknaden och den finansiella kris som vi upplever, är det av vikt att fortsättningsvis har en bank med ett stort statligt inflytande. anser mot den bakgrunden att regeringen bör undersöka möjligheterna att ytterligare öka sin ägarandel i Nordea. Effekten av den finansiella krisen kan vi se i en vikande bostadsmarknad och stigande boräntor. Detta leder till att allt fler hushåll i framför allt överhettade regioner kommer att få det ekonomiskt kärvare. Att regeringen fortsätter sina planer på att sälja ut det statliga bolåneinstitutet är därmed vansinne och ökar knappast konkurrensen på bolånemarknaden och därmed prispress på boräntor. Regeringen bör avbryta alla tankar på att sälja eller minska statens ägande i . 7.2Små och medelstora företag När de internationella storföretagen sviktar och flyttar produktion och beslutandemakten från landet, måste uppmärksamheten mer riktas mot företagssektorn med de små och medelstora företagen. Det är i denna sektor de privata arbetstillfällena till stor del kommer att skapas. Här kan staten på olika sätt understödja genom förslag som leder till fler företag och fler arbetstillfällen. Det kan handla om att stödja miljöteknikföretag och skapa klara, tydliga och förutsägbara regler. Det förändrade läget för kapitalismen efter de svåra konvulsioner som särskilt amerikansk ekonomi går igenom skapar också problem med kapitalförsörjningen i svenska småföretag. Riskkapitalisterna får svårigheter med att få fram kapital. Rädslan för felinvesteringar ökar också. I skrivande stund är det fortfarande oklart hur långvarig och djup den ekonomiska krisen kommer att bli. Det är då extra viktigt att bygga för framtiden. På det regionalpolitiska planet har vissa företag problem med kapitalförsörjningen trots sin viktiga roll i utsatta regioner och trots stor potential. Ett viktigt problem är de låga värderingar som fast egendom har i dessa regioner vilket gör det nästan omöjligt att belåna äldre fastigheter eller bygga nytt. Ett annat är att det visat sig att ju längre bort från en finansinstitution man ligger desto svårare att låna. Den undermåliga tillgången på modern är ett tredje för dessa regioner och företag. Kapitalförsörjningen i övrigt brister också på många punkter. Den svenska staten och därmed den offentliga sektorn har ända sedan en sammanhållen järnväg började skapas varit en viktig beställare för företagen, dels i form av de mer vanliga beställningarna av mat till kommunala institutioner, reparationer av vägar m.m. Man har även haft en avgörande roll när det gäller att ta fram bästa teknik t.ex. i form av beställningar inom medicinsk teknik för sjukvårdens behov eller utvecklandet av telefonnätet. Områden som har kreerat fram storföretag som och . har staten i hög utsträckning tagit ett steg tillbaka. Det senaste exemplet på en storskalig beställning är förmodligen de beställningar som gjordes genom den senaste energiuppgörelsen. var med och tog initiativet de gröna certifikaten som håller på att stampa fram ny teknisk utveckling på bl.a. vindkraftsområdet och som engagerar grupper över hela landet. Det finns ingen anledning att det ska stanna vid detta. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. En av statens viktigaste uppgifter är att träda in där det privata kapitalet inte har tillräcklig uthållighet. Detta gäller byggande av broar och vägar, men också i vissa fall uppbyggnad av företag. Staten har en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig såddfinansiering. har begreppet såddfinansiering fått två betydelser. Dels det lokala såddfinansieringskapitalet som kan komma från både (Verket för näringslivsutveckling) och lokala investerare och som stöder uppbyggandet av mindre företag med lokal karaktär. Dels det nationella såddfinansieringskapitalet som med, förhoppningsvis, betydligt större resurser stöder en utveckling av viktiga nationella nya storföretag av avancerad teknisk natur inom framtidsområden där det privata kapitalet tvekar. Det är här som , mitt i globaliseringsprocessen, kommer att hämta en hel del av sin kraft. I en konjunkturnedgång måste man också planera för framtiden och för framtidens företag, därför avsätter utöver regeringens förslag till såddfinansiering . En helt annan karaktär har de från staten fristående kreditgarantiföreningarna som genom lokal kunskap och relativt små egna medel kan stödja och hjälpa nystartare med bra idéer. Den här typen av föreningar är stora i flera delar av men har fram till nu varit relativt små i . För att verksamheten ska växa behöver den nationella men även regionala medel till en basfinansiering. avsätter därför utöver regeringens förslag 5miljoner kronor denna verksamhet. Forskning och utveckling (FoU) är två av de viktigaste faktorerna för att skapa arbetstillfällen och tillväxt. Det behövs ökade resurser i FoU-kedjan: från tillämpad och behovsmotiverad forskning till utvecklingen av produkter, system och tjänster. Få forskningsresultat har kommersialiserats. Det blir allt mer uppenbart att kommersiella framgångar sällan föds genom forskningsinsatser på högskolor utan oftare av människor med nära relationer till marknadernas problem och behov. Småföretag med utvecklade marknadsrelationer har en stor potential för att identifiera goda utvecklingsidéer. Idéer som för kommersialiseringen allt oftare kräver kvalificerade FoU-insatser, exempelvis för att tillämpa nya tekniska rön. Forska och väx-programmet är just ett sådant program som kan ge resultat utifrån det som beskrivs här ovan. Det initierades av den socialdemokratiska regeringen med stöd av . Programmet, som drivs av , erbjuder små och medelstora företag bidrag till FoU-verksamhet. De medel som är anslagna från den borgerliga regeringen räcker inte långt till den långa rad av tekniktäta företag som vill utvecklas. Vid senaste ansökningstillfället kunde endast 15procent av ansökningarna beviljas medel. Inom andra program ligger beviljade medel i procent på det dubbla. menar att medelstilldelningen måste öka väsentligt och föreslår därför utöver regeringen. vill också se ett skatteavdrag för små och medelstora företag som satsar på forskning, utveckling och produktutveckling. Detta behandlas i annat avsnitt i motionen. vill bidra till att den optimism och folkliga handlingskraft som finns i tas till vara. vill demokratisera svensk regionalpolitik och svensk glesbygdspolitik det handlar om makt och fördelning av resurser, men också om att mobilisera utvecklingskraften i alla regioner. anslutning till EU och internationaliseringen i övrigt innebär en stor strukturomvandling på kapitalets villkor samt att regionernas roll ökar. I denna situation måste demokratin och medborgarnas delaktighet i samhällsutvecklingen stärkas. I den framtida politiken får man inte bara se till problem och brister utan istället se till regionens och den lokala ortens möjligheter. Utan en stark tilltro till den egna förmågan och den egna bygdens möjligheter hjälper det inte med stöd. Nedifrånochupp-perspektivet måste få råda. Det är först då man kan ta till vara de offentliga resurserna effektivt. Det vill säga att regionalpolitikens mål måste vara att ge likvärdiga förutsättningar för individer, hushåll och företag, oberoende av bostadsregion. Medlet kan vara en offensiv regionalpolitik som inriktas mot regioner som har förutsättningar för en framtida självgående tillväxt. Den borgerliga regeringen har sitt intresse vänt åt ett helt annat håll och vänder ryggen åt de utsatta regionerna. Bit för bit tas pengar från inland, landsbygder och från storstädernas miljonprojektområden för att sänka skatter och öka inkomster för de som bor i välbärgade områden. Den borgerliga regeringen urholkar en solidarisk skatteutjämning, vilket hindrar tillväxt, service och välfärd i våra lands- och glesbygder. Det blir mindre pengar till kommuners och landstings satsningar på vård, skola och omsorg. Privatisering inom skolan och omsorgen bidrar med kostnadsökningar för såväl kommuner som för den enskilde, vilket innebär att skolor och annan välfärdservice läggs ner på mindre orter. Regeringen tar inte sitt nationella ansvar. Det är även statens ansvar att se till att olika regioner har tillgång till en fungerande infrastruktur i vid mening. Bredband, vägar och järnvägar är en del av den helt avgörande infrastrukturen för en regions överlevnad. Andra delar är vård, skola, omsorg och kultur. Det räcker med att en del av denna helhet försvagas, så försvagas dessa regioners möjlighet att utvecklas och växa till. anser att vi behöver formulera mer offensiva och operativa mål som höjer ambitionsgraden för att få en rättvisare och jämnare utveckling av tillväxt och sysselsättning i landet. Dessa mål kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjligheter till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader, samordnar statliga företag och myndigheters strategier och lokalisering, utjämnar bildningsnivåerna, ökar bredbandutbyggnaden, hejdar nedläggningen av lanthandlar och mackar. Återbäringen av medel från vattenkraft, mineralutvinning och vindkraftsutbyggnaden måste utredas. Vi vill därför se regeringen ta initiativet till en ny regionalpolitisk utredning eftersom förutsättningarna för ett land där alla regioner utvecklas och stärks har förändrats på väsentliga punkter sedan den senaste utredningen. menar att det finns starka skäl, både ekonomiska och principiella, för att fatta ett inriktningsbeslut om att hela den offentliga sektorn borde gå över till fri programvara och öppna standarder. Det borde också vara en grundregel att all den kod som tas fram med hjälp av skattemedel också släpps fri. Vi har tidigare motionerat i frågan och kommer att återkomma med nya förslag. Från ett samhällsekonomiskt perspektiv kan tillgången till fri programvara jämföras med infrastruktur. Av samma skäl som infrastrukturen i huvudsak behöver vara demokratiskt ägd och utan avgifter, anser vi att programvara i de allra flesta fall fungerar bäst fri. Användningen av fria program minskar beroende av enskilda företag och lägger en stark grund för vår ekonomiska utveckling. Därför är det också rimligt att även börjar använda skattemedel till att uppmuntra fri programvara, snarare än att fortsätta betala dyrt för låsta proprietära system. Det är inte mer än rimligt att staten också axlar en del av ansvaret. Många delar av den offentliga sektorn skulle behöva komplettera de fria programpaket som finns med program som är anpassade för svenska lagar och regler. vill därför att staten börjar delta i Open , det nationella kompetenscenter för öppna program SKL har tagit initiativ till efter norsk förebild. Vi vill också tillföra centret ett tillräckligt stort ekonomiskt utrymme för att kunna kontinuerligt höja ambitionsnivån i arbetet. har ett motsvarande centrum, som hjälper såväl den offentliga sektorn som företag och andra att gå över till fri programvara. Till en början budgeterar vi till verksamhet. anslår vi till centret, för att ge dem möjligheter att lägga beställningar på fri programvara på nyckelområden och belöna projekt som varit till särskild nytta i svensk ekonomi. Den sortens kostnader är marginella i jämförelse med nyttan för ekonomi av en snabbare övergång till fria programvaror. För att ta ett exempel ur högen: , med 24000 invånare, håller just nu på att gå över till GNU/Linuxbaserade system, och räknar med att tjäna bara i licensavgifter till Microsoft. Fri programvaras mest avgörande fördel, ekonomiskt och demokratiskt, är dock inte att den är gratis, utan att den är just fri. Det som har gjort att operativsystem som GNU/Linux kunnat ta täten i kvalitetsracet är det breda deltagandet i utvecklingsarbetet: koden sitter inte inlåst, utan vem som helst kan felsöka den, utveckla den och anpassa den till sina egna behov. har vi bara sett början av den potential som finns i det. 8En radikal miljö- och energipolitik 8.1En procent av BNP till klimatåtgärder Jorden blir allt varmare. Av har elva varit de varmaste . Enligt FN:s klimatpanel (IPCC) har jordens medeltemperatur ökat med de och kan fortsätta öka med över sex grader de kommande hundra åren. Den snabba temperaturökningen innebär stora påfrestningar på ekosystemen. Nya rapporter pekar på att temperaturökningar kan ske snabbare än tidigare uppskattat. Ett par graders temperaturhöjning ökar risken för att 2030procent av jordens växt- och djurarter kommer att dö ut. Havsytans nivå höjs, värmeböljor, kraftiga regn och snöfattiga vintrar blir vanligare. Att minska utsläppen av växthusgaser är därför den största utmaningen mänskligheten har ställts inför. Vi har ännu möjlighet att påverka hur stora effekterna av klimatförändringarna blir och hur snabbt de kommer. Enligt Sternrapporten (The Economics of Climate Change, 2006) krävs åtgärder motsvarande ca 1procent av den globala bruttonationalprodukten (BNP) för att undvika de värsta konsekvenserna av klimatförändringarna. Om världens länder däremot inte agerar kan kostnaderna för klimatförändringarna uppgå till 520procent av BNP. För att nå det övergripande klimatmålet att hejda en ökning av jordens medeltemperatur med över två grader har bl.a. som mål att satsa motsvarande 1procent av BNP på klimatåtgärder till 2010. Det är den ambitionshöjning som klimatfrågan kräver och förtjänar. Åtgärderna ska syfta till att minska utsläppen av växthusgaser samt minska klimatförändringarnas effekter i såväl som utomlands. Självklart räknar vi inte in kärnkraften i åtgärderna för procentmålet eftersom den inte är en förnybar energikälla. De klimatsatsningar som ingår i vårt BNP-mål finns, förutom nedan angivna satsningar, även nämnda i avsnitt om infrastrukturinvesteringar, bostadsinvesteringar, energiforskning och miljöteknik. I denna budget höjer vi kraftigt satsningarna på investeringar i järnvägar och kollektivtrafik samt en ny satsning på miljöteknikfond. Klimatförändringarna är ett stort hot mot utvecklingsländer och ett stort hinder för fortsatt fattigdomsbekämpning. Redan fattiga länder kommer att drabbas värst, exempelvis bedömer FN:s klimatpanel att vissa delar av matproduktion kommer att minska med upp till 50procent . Fattiga länder har inte heller de resurser som krävs för att möta förändringarna i klimatet. Vi föreslår att ett särskilt klimatbistånd till fattiga länder införs. Vi föreslår en satsning på klimatbistånd med under kommande . Denna satsning ligger till skillnad från regeringens förslag utanför biståndsramen. Vi ser med oro på och tar starkt avstånd från den linje regeringen beslutat som innebär att budgeterade biståndspengar används till klimatåtgärder i utvecklingsländer. Det är att dubbelt straffa människor i dessa länder då biståndspengar härmed undantas andra viktiga områden som bl.a. utbildning och hälso- och sjukvårdsinsatser för att istället användas till att begränsa de katastrofala följderna av västvärldens utsläpp av växthusgaser. 8.1.2Satsa på internationella klimatinvesteringar Vi föreslår att det Svenska internationella klimatarbetet ska prioritera satsningar genom internationella klimatinvesteringsprogram (Siclip). Programmet innebär att svenska staten i samarbete med statliga myndigheter i andra länder investerar i olika miljöprojekt som minskar utsläppen av växthusgaser. Mottagarländerna får ny miljöteknik och kunskap som kan underlätta en modernisering och effektivisering av industrin och energisektorn. Regeringens ökade satsning på internationella klimatinsatser genom CDM-projekt är viktiga. Men finns många projekt som ännu inte kan garantera utsläppsminskningar och har brister gällande hänsyn till övrig miljö och brister i mänskliga rättigheter. 8.1.3Fortsatt utveckling av svenska klimatinvesteringar är initiativtagare till Klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) som infördes och som regeringen nu avvecklar. Programmet innebär att kommuner och andra lokala aktörer kan få bidrag till långsiktiga investeringar som minskar växthuseffekten. Vi vill behålla och utveckla programmet och satsar på programmet. Klimp beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter enligt en ny utvärdering av . Bidrag till klimatinvesteringar beräknas nu ge dubbelt så stor klimatnytta per bidragskrona, jämfört med när systemet infördes . 8.1.4Kraftfull satsning på järnväg Utifrån lokala och globala hänsynstaganden är det viktigt att ställa om till ett hållbart transportsystem och låta spårbunden trafik ta en större andel av transporterna både för person- och godstrafik. En satsning på tåg och spår leder till ett effektivare, miljövänligare, energisnålare och mer jämställt samhälle. och framåt vill vi att investeringsnivån för järnvägar ska uppgå till nästan , dvs. 78procent högre än dagens nivå på ca . Sammanlagt betyder det att vi avsätter till järnvägsinvesteringar. För att minska tågförseningarna med minst 50procent och öka godstransporterna på räls, avsätter vi extra till ökat banunderhåll. har även flaggat för att ett antal järnvägssträckor ska läggas ned på grund av bristande anslag till underhåll. Vi vill rädda dessa och avsätter därför för att rusta upp dessa banor. Vi vill även att staten tar ett större ansvar för kapillärspåren och avsätter för att möjliggöra anslutning av dessa till stambanorna. 8.1.5Klimattaxa och ökad kollektivtrafik Vi vill ha en trafikpolitik där alla har bra kommunikationer oavsett var de bor och som leder till att vi får ett transportsystem som minskar miljöpåverkan både lokalt och globalt. Ur klimatsynpunkt är det viktigt att det finns en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik. Detta oberoende av om man bor i storstad eller glesbygd. Vi tillför därför för stöd till kollektivtrafiken, varav speciellt riktade till glesbygden. Som en del i att vrida utvecklingen mot en radikal omställning av miljöanpassade transporter vill dessutom se ett storskaligt försök med klimattaxa i två län, dvs. att länsinvånarna utan kostnad kan använda sig av kollektiva färdmedel. I anslag gör vi en ökning av för riktade åtgärder för kollektivtrafik. Det handlar bl.a. om medel till försöksverksamhet med , ett transportmedel som fungerar som buss men sker i spårbunden miljö. Förutom dessa investeringar har vi även en rad olika skattesänkningar i budgetförslaget som stärker busstrafikens möjligheter och bidrar till ökat antal resor med kollektivtrafik. 8.1.6Satsningar på energieffektivisering och hållbart byggande föreslår att en ny myndighet, , inrättas för bättre samordning av åtgärder för energieffektivisering. fördelas ansvaret för energieffektivisering på flera olika statliga myndigheter. Denna uppdelning har gjort att ansvaret för uppföljning av mål och insatser brustit. I satsningen sammanförs tidigare anslag till Energirådgivarna och stöden för energieffektiviseringar och förnybar energi. Vi tillför därmed sammanlagt till ett sådant centrum vilket är utöver nuvarande anslag. Bostads- och servicesektorn står för ca 40procent av energianvändning. Det finns utvecklad teknik för att mer än halvera energianvändningen i nybyggda hus. Trots det sker nybyggnation oftast enligt konventionella principer och med traditionella värmekällor. Klimatsmarta hus s.k. passivhus och lågenergihus minskar energianvändningen med uppemot 50procent jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med uppemot 70procent i passivhus. Vi föreslår att klimatsmarta hus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . ska även en- och tvåbostadshus byggas klimatsmart. Vi vill införa ett nytt anslag på för att öka kunskapen och sprida information inom byggbranschen om klimatsmarta hus. Vi vill rädda och klimatlyfta hyresrätten genom införandet av en ny bostadsfond som ska ge förutsättningar för att bygga 40000 klimatsmarta bostäder - varav minst hälften är hyresrätter och för att renovera miljonprogrammet på ett miljöanpassat sätt. I framtida energisystem är fjärrvärmen viktig för att bl.a. fasa ut fossila bränslen. En fortsatt utbyggnad är viktig att värna. Ett stödsystem för detta kan komma att behövas och bör utredas. Detta kan ske antingen i form av ett klimatinvesteringsprogram eller i form av ett riktat stöd till fjärrvärmesektorn. Ett stöd för att gynna fjärrvärmeutbyggnaden blir än viktigare framöver då en eventuell konkurrens genom tredjepartstillträde kan resultera i sänkta priser och därigenom göra det mindre lönsamt att bygga ut fjärrvärmenäten. Därtill kan en ökad energieffektivisering i byggnader göra det mindre lönsamt att bygga ut fjärrvärmenätet. Miljöteknik är en framtidsbransch. Vi står på miljö- och energisidan inför ett teknikskifte som kanske inte skådat sedan järnvägen och elektriciteten förändrade . Enligt statistik från Swentec (2006) är omsättningen inom miljötekniksektorn ca varav exporten står för . Miljöteknikbranschen sysselsätter upp till 46000 personer. Exportökningen var 19procent. Företagen är främst verksamma i vatten- och avloppsteknik, avfallshantering, återvinning och energi/klimat. Omsättningen är väl fördelad över landet vilket har regionalpolitisk betydelse. De viktigaste marknaderna är och som tog emot mer än hälften av den svenska miljöteknikexporten. Marknader som vuxit är framför allt , . Det allra största hindret för en ökad expansion är bristen på riskkapital. anger att det är synnerligen viktigt att agerar för att behålla sin tätposition och höga internationella image inom miljöområdet. En fortsatt positiv utveckling kan mångdubbla antalet arbetstillfällen . Den rådande bristen på satsningar inom miljöteknik måste vändas. Det finns många skäl till att utveckla det statliga stödet och ägandet i den här branschen. När marknaden inte fungerar måste staten träda in och ta sitt ansvar. Förutom utökade arbetstillfällen i är satsningen viktig genom att via export sprida miljöteknik till som behöver bygga upp nya energisystem utan att bli beroende av fossil energi. Det handlar om att bidra till att de globala utsläppen minskar. En satsning i en miljöteknikfond måste därför vara både långsiktig och ha betydande omfattning. Finansieringen bör i stor utsträckning bestå av ett direkt ägarkapital där staten också får möjlighet till inflytande över t.ex. sådana viktiga frågor som uppköp och placering av verksamheten. Vi menar att så långt det går måste allt göras för att behålla en sådan viktig högteknologisk och framtidsinriktad produktion i landet. Erfarenhetsmässigt vet vi att en del företag vill behålla hela inflytandet över verksamheten, och därför bör även möjlighet till lån och statliga borgensgarantier ingå i fondens verksamhet. För att kunna garantera långsiktigheten bör medlen till fonden tas över anslag i budgeten. anslår sålunda till en miljöteknikfond. Det är lovvärt av regeringen att göra en energitekniksatsning. menar dock att den blir för begränsad och kan leda till gränsdragningsproblem med tanke på att även andra typer av viktiga miljö- och klimatsatsningar som nämns ovan bör få uppmärksamhet.