ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K281 · 2008-09-30 00:00:00 — Upphörande av avvecklingen av ambassader i länder i syd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stoppa avvecklingen av ambassader i länder i syd. Den borgerliga regeringen har , 2007 och 2008 fattat beslut om att avveckla följande utländska myndigheter: ambassaden i () ambassaden i () ambassaden i () ambassaden i () generalkonsulatet i () generalkonsulatet i () ambassaden i (), dock återupprättad som minimyndighet ambassaden i () ambassaden i () generalkonsulatet i (). Det är tydligt att regeringen prioriterar att ha stor närvaro i . Emellertid sker detta på bekostnad av svensk närvaro i länder i syd. Trots att antalet stater i världen ökat med 33 stycken sedan slutet av , har antalet svenska ambassader hållit sig på en nivå: ca 103104 till antalet. Trenden är att ambassader och andra beskickningar i länder i syd får stryka på foten till förmån för länder i . Denna utveckling är bekymmersam, inte minst ur utvecklings- och migrationsperspektiv. Särskilt påtagligt är detta för ett land som , eftersom det i bor många människor med filippinskt ursprung. Det är problematiskt för deras släktingar och andra bekanta i att söka visum till , eftersom närmaste beskickning ligger i . Ett annat exempel är , där behovet av en svensk ambassad är stort. är ett stort biståndsland för , och landet börjar dessutom utvecklas till ett stort turistland för svenskar. Eftersom det även är så att bistånds- och utvecklingsprojekt gynnas av att en svensk ambassad finns i landet, anser jag det som ytterst viktigt att avvecklingen av ambassader i länder i syd stoppas, samt att möjligheterna för att återupprätta ambassaden i undersöks, likaledes inrättandet av en ambassad i .
mot · GW02K282 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över reglerna för lämplighetsbedömning av domare att döma i olika mål. En domare har ett grundlagsfäst anställningsskydd och kan endast skiljas från tjänsten i vissa fall såsom när han begått ett brott och visat sig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten. Frågor av detta slag prövas av . För rättsväsendets förtroende och för rättssäkerheten är det viktigt att den som i sin yrkesutövning är satt att döma över andra själv är ett föredöme. Därför måste det ställas höga krav på en domare i fråga om laglydnad och omdöme. Det har förekommit flera fall där domare i begått brott av en art vars moraliska innebörd riskerar att spilla över på hela rättsväsendet och trots detta får arbeta kvar som domare. Detta är inte acceptabelt. Det finns fall där domare dömts till böter bland annat för ofredande av sin hustru och sedan fått döma mål som rör kvinnomisshandel. Det finns en pågående grundlagsutredning som behandlar en del frågor om domstolarna. Utredningen beräknas lämna sitt slutbetänkande . Ett antal delbetänkanden har dock lämnats som tar upp frågor om avskiljande från tjänsten. Däremot syns inte domarnas långtgående anställningsskydd med bland frågeställningarna. Den nuvarande utredningen bör därför kompletteras med en översyn av reglerna för lämplighetsbedömning för att döma i olika typer av mål.
mot · GW02K293 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett medborgaravtal. Det finns i vårt samhälle en misstro mot offentliga verksamheter och politiker. En del av orsaken kan bero på att medborgaren har en uppfattning om vad han eller hon kan kräva av samhället, medan samhällets ansvar ligger på en helt annan nivå. Det är viktigt att bryta trenden och skapa nytt förtroende mellan medborgare, politiker och den offentliga verksamheten. En väg att gå skulle kunna vara att införa medborgaravtal. Medborgaravtal innebär ett tydliggörande av medborgarens rättigheter och skyldigheter samt samhällets ansvar och skyldigheter. Ett avtal är ömsesidigt. Uppfylls inte det som avtalats ska det också finnas med i avtalet vilken kompensation som ska utgå till den förfördelade. Det gäller både samhället och medborgaren. kan införas på alla samhällets nivåer. Det kan gälla allt från hur utbetalningar från studiemedelssystemet ska ske till vad som händer om föräldraersättning försenas eller minderåriga barn åsamkat skadegörelse på allmän egendom. Införandet och utarbetandet av reglerna bör göras i en dialog mellan medborgare och det offentliga. Att införa medborgarkontrakt innebär att spelreglerna klargörs och att båda parter vet vad som gäller. Detta skulle kunna medföra att förtroendet för samhället och politiker förstärks. Möjligheten att införa medborgaravtal bör undersökas och uppmuntras inom stat, kommun och landsting. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02K294 · 2008-09-30 00:00:00 — Installation av solceller på tak tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att installera solceller på tak. Tillgången till solenergi är globalt sett närmast oändlig, och den teoretiska potentialen för att använda solenergi för att generera el och värme är enormt stor. Energiproduktion från solen alstrar heller inga utsläpp, annat än vad som krävs för tillverkning och installation av aggregaten. På kommer solenergi att utgöra ett mycket intressant energialternativ. Det pågår en snabb teknikutveckling, vilket redan lett till effektivare produkter och lägre produktionskostnader. Genom att installera solceller på tak skulle riksdag vara ett av de första parlamenten i världen att försörja delar av sin verksamhet med solenergi. I ett första skede skulle solenergin kunna bidra till plenisalens energibehov. Solceller på tak skulle dessutom vara en viktig symbolhandling. Det är viktigt att är en klimatvänlig förebild för privatpersoner, verksamheter och myndigheter med tanke på vår ambition att vara pådrivande i arbetet med en hållbar utveckling. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02K307 · 2008-09-30 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Regeringens förslag (tkr) Anslagsförändring (tkr) Åtgärder för nationella minoriteter Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Utgiftsområde 1 är ett utgiftsområde som spänner över många av statens verksamhetsfält. Där samsas bl.a. samepolitik med delar av mediepolitiken, länsstyrelsernas verksamhet med , satsningar på att fördjupa den svenska demokratin med hovstatens budget för monarkin. Den summa som beräknas för utgiftsområdet totalt är . De flesta av dessa miljoner täcker kostnader för viktig eller nödvändig statlig verksamhet. Men på några punkter ser sig manat att presentera alternativa budgetförslag. Åtgärder för nationella minoriteter Politikområdet omfattar anslaget för åtgärder för nationella minoriteter: samer som är en ursprungsbefolkning, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. Insatserna handlar om åtgärder för att skydda de nationella minoriteterna, åtgärder för att stärka möjligheter till inflytande för de nationella minoriteterna för både kvinnor och män samt åtgärder för att stödja de historiska minoritetsspråken. fördelas ekonomiskt bidrag till organisationer som företräder de nationella minoriteterna i syfte att underlätta verksamheten för dessa organisationer. Vi föreslår att de ekonomiska bidragen till dessa organisationer förstärks med . Det är väsentligt att har kunskaps- och erfarenhetsutbyte med andra länder och internationella organ för att utveckla minoritetspolitiken. Det behövs resurser bl.a. till nätverksarbete på nationell nivå, nordisk nivå och EU-nivå. För att kunna genomföra detta arbete vill vi öka resurserna med , varav avser som är enda förening där alla nationella minoriteter är samlade. Ytterligare anslagsäskanden finns i budgetmotion gällande utgiftsområde 17. Kungliga hov- och slottsstaten är aldrig berett att kompromissa om demokratin och som demokratiförespråkare är det vår bestämda åsikt att bör vara republik. I enlighet med det anser vi att Hovstaten ska avvecklas i samband med monarkins avskaffande. Ett beslut om nytt statsskick är dock inte aktuellt i denna budget, varför vi i denna motion nöjer oss med att kräva ett högst rimligt sparbeting av hovstaten på för . ledamöter och partier m.m. Riksdagsledamöternas arvoden fastställs i arvodesnämnd. Det har den uppenbara fördelen att riksdagsledamöterna inte fastställer sitt eget arvode, men den stora nackdelen med dagens system är att arvodesnivån i princip är opåverkbar. Riksdagsledamöternas arvoden justeras uppåt och har nått en orimligt hög nivå. Ingen är dock förtjänt av att ledamöter klär sig i säck och aska. anser att riksdagsledamöters arvoden ska ligga på en hög nivå. En rimligt hög nivå är, enligt vårt sätt att se på saken, att knyta månadsarvodet till ett prisbasbelopp (dvs. innebär det en ungefärlig besparing till statskassan på .
mot · GW02K319 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byte av partitillhörighet. Det inträffar att valda ledamöter i fullmäktige och även i efter valet lämnat sitt parti men likväl sitter kvar och arbetar för det parti man gått över till eller som politisk vilde. De mest uppmärksammade fallen är en moderat fullmäktigeledamot i som är sverigedemokrat och två moderata ledamöter i som gått över till Socialdemokraterna. I båda fallen har detta påverkat majoritetsförhållandena i respektive kommun. är det endast den valda personen som kan lämna sitt uppdrag genom att avsäga sig detta. Jag tycker att detta är fel eftersom väljarna som röstat på ett partis politik och dess kandidater, och kanske till och med har kryssat ledamoten som lämnar på detta vis, blir lurade. Väljarnas vilja i valet måste alltid stå i fokus. Självfallet har partierna ett mycket stort ansvar för att de kandidater som finns på valsedlarna också står för den politik som partiet vill genomföra. Det är också ett ansvar för kandidaten att vara väl orienterad och själv förankrad i de värderingar och den politik som det parti man kandiderar står för. Jag skulle vilja att partierna har ett avgörande inflytande när det gäller avsägelser av ett politiskt förtroendeuppdrag i fullmäktige och riksdag när en person byter parti eller blir politisk vilde . Därför anför jag som min mening att regeringen lägger fram ett förslag till ändring av vallagen för att ge partierna den beslutsmakten.
mot · GW02K340 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att medborgarnas kontakt med olika myndigheter underlättas. Det är många människor som står utanför inte bara arbetslivet utan även samhällslivet i övrigt. Det gäller långtidssjukskrivna, och särskilt besvärligt är det för dem som inte behärskar språket och/eller har missbruksproblem/psykiska besvär och/eller saknar utbildning. Men det kan även gälla den som är eller riskerar att bli arbetslös. Vi har i vårt trygghetssystem myndigheter som ska bistå oss vid olycksfall och sjukdom där sjukskrivning blir följden. Vi har dessutom en arbetsmiljölag som ger arbetsgivaren skyldighet att anpassa arbetet efter den anställdes möjligheter. I 2 kap. 1 § står det att Arbetsförhållandena ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Men även med en arbetsgivares goda vilja uppstår ofta svårigheter för den som har en sjukdom som inte märks så tydligt som ett gipsat ben eller en gipsad arm. Det kan gälla förslitningsskador, smärttillstånd, neurologiska sjukdomar eller psykisk skörhet. Förutom arbetsgivare, fack och företagshälsovård är det ett flertal olika myndigheter som den enskilde har att ta kontakt med. Det kan vara , och . Tyvärr upplever drabbade människor alltför ofta att de blir skickade från den ena myndigheten till den andra. Dessutom förstår de inte de anvisningar eller beslut som meddelas. Handläggare byts och det är förmodligen lättare att få en personlig bankman än få någon som engagerat tar sig an en hjälpsökande. Det finns ljuspunkter där organisationer och företag inom den sociala ekonomin tagit sig an problemen, men när inte de frivilliga krafterna griper in blir det ofta problem. Det påverkar inte bara den enskildes ekonomi utan även känslan av att ingen bryr sig om och känslan av isolering. Misstroendet mot myndigheter ökar, antingen det är befogat eller ej. Problemen skulle till stor del kunna avhjälpas genom en ökad samordning av de lokala myndigheternas kontakt med medborgaren, genom att ha gemensamma myndighetsmottagningar där den enskilde kan möta alla de myndigheter som hanterar vårt skyddsnät. Man kan också verka för en lotsfunktion, som hjälper människor som har behov av stöd från flera myndigheter och ofta hamnar mellan de olika myndigheternas ansvarsområden. Detta måste vara kommunens eller någon annan myndighets ansvar, men även organisationer och andra aktörer bör kunna arbeta med samhällsinformation och lotsning av människor till rätt myndighet i samhället.
mot · GW02K368 · 2008-09-16 00:00:00 — Allmänt val innan eventuella storlandsting tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allmänna val föregår bildandet av eventuella regionkommuner. lämnade sin slutrapport kring förutsättningar och villkor för en hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft har kommun- och landstingspolitiker i hela landet ägnat mycket tid att diskutera vilka landsting som ska gå ihop och hur gränser ska dras. Diskussionen har ofta saknat folklig förankring i meningen att den diskuteras utanför kommunernas och landstingens sammanträdesrum. Förslagen om regionkommuner skissas i och följdes upp med en samordningsman som lyssnade till lokala önskemål. Innan man genomför en omfattande omorganisering, som en regionbildning ändå är, bör människor få möjlighet att väga för- och nackdelar mot varandra i samband med en valrörelse eftersom förändringen handlar om mer än att dra streck på kartan. Det handlar även om hur demokratin ska fungera med längre avstånd, fler personer och olika traditioner. Då hinner väljarna dessutom ställa krav på att man först diskuterar målen och vad en ny samhällsorganisation skulle åstadkomma och därefter hur geografin skall se ut.
mot · GW02K369 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående återinföra namnet på valkretsen läns östra. Vi äro musikanter alltifrån läns östra ... Nja, det känns inte hemkärt precis. Tradition, kultur och ursprung speglar och skapar trygghet samt tillit i vårt samhälle. För skaraborgarna har texten till den traditionella visan blivit något förvrängd när valkretsen och delar av det nya blev läns östra. Namnfrågan handlar också om att stärka demokratin och kopplingen mellan väljare och förtroendevalda. För skaraborgarna skulle det kännas mest naturligt om t.ex. Skaraborgspolitiker också formellt kallade sig därefter. Dessutom kan skaraborgarna lättare identifiera sina riksdagsledamöter om dessa presenteras som ledamöter från i stället för från läns östra valkrets. i (c)
mot · GW02K383 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa begreppet stad i kommunallagen. Trots kommunreform kallar sig vissa kommuner för stad, även om stadsbegreppet alltså rent juridiskt inte längre existerar. Exempel på detta är , , stad och stad, som exempelvis och använder beteckningar som stadskansli och stadsjurist. Att ett antal tätbefolkade svenska kommuner använder begreppet stad är ett uttryck för att man i namnet vill beskriva sin karaktär. Stadsbegreppet är av gammal hävd och beskriver tveklöst en verklighet som alla medborgare kan förstå: att vissa kommuner i huvudsak består av en stadsbebyggelse och inte främst av ett antal mindre samhällen och större kringliggande landsbygd. kommunallag (/365) föreskriver i 5 §: Kommunen kan använda benämningen stad när den anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle. I juridisk bemärkelse skiljer sig inte städerna och kommunerna åt på andra sätt. En sådan komplettering av den svenska kommunallagen vore också rimlig, då den juridiska terminologi svensk lagstiftning använder uppenbarligen inte återspeglar verkligheten längre. Ordet kommun fångar helt enkelt inte in alla aspekter av den verklighet som ordet stad korresponderar emot, och därför har åter ordet stad kommit i bruk. Istället för att kommunerna själva antar beteckningar som inte är formellt korrekta, bör den svenska kommunallagen kompletteras med en bestämmelse liknande den finländska. På så sätt skulle den använda terminologin kunna sanktioneras, inte bara av sociala definitioner som korresponderar emot verkligheten, utan också rent rättsligt i form av kommunallagen.
mot · GW02Kr201 · 2008-09-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för . På hörs ännu historiens vingslag! En gång var ön centrum i historia. Här, på , byggdes äldsta kungaborg, ett ointagligt fäste under fejderna mellan de Sverkerska och Erikska ätterna. vistades kungarna ofta på . upphöjdes systerson, Per d ä, till grevevärdighet och förlänades bl.a. . Där finns många spår från Braheätten. Bland annat lät Per uppföra 1600-talsslottet , som blev nav i ätten Brahes väldiga grevskap. Till och hov kom den store isländske sagoberättaren på besök och i en av de isländska sagorna omtalas och dess ansenliga slott, där konungen förvarar sina dyrbarheter och som är det starkaste i hela riket. På 1100-och 1200-talen vistades kungarna ofta på . Många av medeltidskungarna ändade sina dagar där, t.ex. (hetsig feber), (sotdöden) och (sjukdom). har länge varit en mycket stor turistattraktion på . Slottsruinen och dess omgivningar vittnar både om och om grevskapets historia. Borgen besöks av 400 000 turister. håller ruinen av det gamla på att vittra sönder. Det sker sakta men säkert och har inget kunnat stoppa förfallet. i har beslutat att stänga ruinen för allmänheten. Man vill inte ta på sitt ansvar att besökare riskerar att skadas på grund av bristande underhållsarbete. Ansvaret för underhållet av Visingsborg vilar hos . Eftersom ruinen håller på att vittra sönder krävs åtgärder. Det handlar om att bevara viktiga delar av vår svenska historia och också att vårda en stor attraktion på . förvaltar nationalbyggnader och fria marker, slott och kungsgårdar m.m. Det är därför rimligt att ansvaret för förs över från till .
mot · GW02Kr202 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tv-licensen. Det talas om att folk som inte har tv skall få betala tv-licens. Låt detta stanna vid dessa otroligt dumma tankar. De personer som vill leva ett liv utan tv skall inte heller betala tv-licens.
mot · GW02Kr203 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiskt bidrag till Stiftelsen i . kulturliv berikades genom tillkomsten av Emigranternas Hus. med samma namn leder verksamheten, och i dess styrelse är representerad. Staden utser även en av revisorerna. Stiftelsen bedriver forskning om emigration, immigration och hur de s.k. återvändarna påverkar vid sin återkomst. Det gäller ju även de av våra invandrare som återvänder till sina ursprungsländer. Hur mycket har man med sig i bagaget? Hur påverkades man av sin tid i ? Hur påverkas man i sin tur vid återkomsten? Forskning kring dessa frågor är av stor betydelse. Här möts dåtid och nutid, och det är väsentligt att forskningen drar de rätta slutsatserna för ett meningsfullt användande. Av verksamhetsplanen framgår att stiftelsens strävan är att slå broar mellan olika kulturer för fredlig samlevnad och samverkan. Detta är särskilt viktigt för en så mångkulturell stad som . Detta vill man nå genom att, utöver migrationsforskningen, anordna diskussioner, utställningar, kulturarrangemang, musikaftnar, studiecirklar och mycket annat. Emigranternas Hus är en samlingsplats för människor med skiftande kulturell bakgrund. Ett engagerat kulturarbete kommer att utföras av stiftelsen i . De behöver dock ett ekonomiskt stöd för verksamheten. En säkrad basfinansiering ger större utrymme för verksamhet men bidrar också till stabiliteten för verksamheten.
mot · GW02Kr204 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen utreder frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. På 350 kommunala och föreningsdrivna fritidsgårdar gör 52000 ungdomar ca 6,3miljoner besök . Demokrati, solidaritet och omsorg utvecklas i ömsesidiga relationer mellan människor. Därför gäller det att slå vakt om möjligheten att träffas och skapa möteslokaler och träffpunkter. Ett av fritidsgårdarnas är den öppna verksamheten, en verksamhet som syftar till att under fria former underlätta och ge utrymme åt människors möten. Ett sätt att definiera öppen verksamhet är en fritidsform dit man kan gå och inom vida ramar fritt välja att möta vänner, samtala eller syssla med fritidsaktiviteter, till exempel spontanidrott och olika estetiska uttrycksformer (Stålstierna 1998). I den öppna verksamheten kan man välja om man vill göra något eller bara vara och det saknas krav på att man måste prestera eller konsumera för att få delta. Verksamheten är frivillig och öppen för alla. Besökarna kommer när de själva vill. I eller i anslutning till öppen verksamhet skapas ofta tillfälliga eller mer varaktiga aktiviteter. har fritidsgårdarna blivit färre i , en anledning är de kraftiga nedskärningar som kommuner då gjorde. Besparingar som främst drabbade de icke lagstadgade verksamheterna som t.ex. fritidsgårdsverksamhet och den öppna verksamheten. Några andra trender är att det i allt högre grad är föreningslivet och inte kommuner som driver fritidsgårdsverksamhet. var cirka var femte fritidsgård i föreningsdriven, var motsvarande siffra mellan var tredje och var fjärde gård. Detta sker som verksamheten allt oftare sträckts ut för att möta allt fler åldersgrupper (2004). Till exempel startas verksamhet för gymnasieungdomar genom och andra föreningsdrivna verksamheter. För yngre barn har ett flertal verksamheter startats genom samordning med skola och skolbarnsomsorgsverksamhet. Det gör att samma summa pengar ska räcka till så många fler och att den traditionella fritidsgårdsverksamheten har fått stryka på foten. Vi menar att det behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas verksamhet får en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. Det handlar om en viss förskjutning från ett socialt perspektiv, att möta och vägleda de ungdomar som särskilt behöver det, till ett medborgarperspektiv, att ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. En fungerande gårdsverksamhet bör handla om både och. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02Kr206 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till talböcker. Tillgång till litteratur för studier eller avkoppling är en viktig rättighet som tyvärr inte alltid finns för dem med synskador och lässvårigheter. Talböcker är ett bra hjälpmedel och görs alla talboksläsningar i ett digitalt format (). Utvecklingen inom informationstekniken går snabbt, och den digitala tekniken ger nya möjligheter att överföra böcker till syntetiskt tal. Detta innebär att texten läses upp med konstgjort tal och att inspelningen kan göras på ett enkelt och snabbt sätt. Därför är det rimligt att undersöka förutsättningarna för ett beslut med innebörden att all litteratur som ges ut i också genom utgivarens försorg ska läsas in som talbok med talsyntes. Först då garanteras tillgången till talböcker utan onödig väntetid. Per Lodenius (c)