mot · GW02Ub591 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetsprogram i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning för vuxna. är och ska förbli en nation som satsar på kunskap. Däri ligger vår konkurrenskraft. Vägen framåt är inte låga löner och sämre arbetsmiljö. Ska vi anta utmaningen av ett modernt land som investerar för framtiden måste vi satsa på barn, ungdomar och vuxna. En politik som syftar till att skapa jobb och utveckla välfärden måste omfatta hela utbildningssystemet. Redan förskolan ger barn möjligheter till utveckling och lärande. Skolans centrala uppgift är att ge varje elev gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Det livslånga lärandet fortsätter genom gymnasium, högskola, vuxenutbildning och forskning. Och för oss är det självklart att det livslånga lärandet ger alla chansen gång på gång; vägen genom ett utbildningssystem är inte alltid snörrät. Samhällsförändringen i stort påverkar också arbetslivet och olika yrken varför vidareutbildning och kompetensutveckling kommer att bli allt viktigare. Att kunna lära nytt mitt i arbetslivet blir alltmer angeläget. Utgångsläget är att vi har en relativt jämn och hög utbildningsnivå i . Ambitionen är självklart att stärka denna position. Investeringarna i utbildning måste vara långsiktiga. För oss socialdemokrater är allas möjlighet till livslångt lärande en naturlig utgångspunkt oavsett människors kön, klass, etnicitet, ålder, sexuell läggning eller funktionshinder. Livslångt lärande lägger grunden för utvecklingen av vårt samhälle; näringsliv, offentlig förvaltning, kultur, föreningar och individer. ska ha världens bästa förskola. Svensk förskola betraktas internationellt som ett föredöme. Den har uppmärksammats i och i en rad internationella jämförelser för dess höga kvalitet. Internationellt betraktas ofta svensk förskola som en förebild. Att värna och utveckla kvaliteten i förskolans verksamhet är en prioriterad fråga för Socialdemokraterna. Under den förra mandatperioden avsattes därför medel motsvarande 6000 fler barnskötare, förskollärare och annan personal inom förskolan. Resultatet blev att personaltätheten ökade och barngrupperna minskade. Vi är därför kritiska till den borgerliga regeringens beslut att ta bort de riktade medlen och med det ambitionen att öka personaltätheten. har konstaterat att personaltätheten i förskolan har försämrats. I vårt budgetalternativ avsätter vi därför till mer personal i förskolan. Vi vill varna för att utan nationella ambitioner när det gäller att öka personaltäthet, kvalitet och likvärdighet och mindre barngrupper kan utvecklingen mycket snabbt förändras till det sämre. Vi vill ha fler, inte färre, anställda i förskolan. Och vi ska börja förstärka där behoven är som störst. Vi vill ta till vara barns nyfikenhet och lust att lära redan i förskolan. Vi vill stärka förskolans kunskapsuppdrag för att ge alla barn en jämlik skolstart. Förskolan är samhällets första insats i det organiserade livslånga lärandet. Omsorg och lärande med leken som grund ska erbjudas i en bra balans. Därmed läggs grunden för den framtida skolgången. I förskolan ges barnen möjlighet att utvecklas som individer, samverka med andra och stimuleras i sin språkutveckling. Barn som har intresse och mognad att lära sig läsa och skriva redan i förskolan ska ha rätt och möjlighet att göra det under ledning av utbildade pedagoger. Vi vill också öppna för att ge förskolebarnen en möjlighet utifrån lust och intresse att få pröva på ett främmande språk. Språklärare från ska kunna gå in också i förskolan och tillsammans med förskollärarna ge grunderna i ytterligare ett språk utöver svenskan. Dessutom är en kvalitetsmässigt bra förskola en trygghet för både barn och föräldrar. Den möjliggör för både mammor och pappor att kunna förvärvarbeta och veta att barnen får ett gott pedagogiskt omhändertagande. Den värdegrund som förskolan ska vila på handlar om alla människors lika värde oavsett ursprung, bakgrund och kön. I förskolans läroplan finns dessa värden. Skyldigheten att följa förskolans läroplan, Lpfö 98, ska därför omfatta alla förskolor, såväl de med som de med enskild huvudman. med en egen läroplan för förskolan vill vi ha en översyn av läroplanen. Syftet ska vara att möta framtidens krav och samhällets utveckling. Den svenska förskolan är unik och ett internationellt föredöme. Men regeringen tar nu ytterligare ett steg som riskerar att urholka förskolans kvalitet, efter vårdnadsbidrag följer barnomsorgspeng. Barnomsorgspeng innebär att kommunerna tvingas använda resurser till verksamhet som inte har någon som helst pedagogisk inriktning eller utbildad personal. Det handlar om barnpassning utan krav på att läroplanen för förskolan ska följas. Vi socialdemokrater motsätter oss en sådan utveckling. kommuner och landsting har beräknat att det kan komma att kosta kommunsektorn . Den så kallade barnomsorgspengen utgör därmed ett orosmoln för förskolan. Risken är uppenbar att förskolan i praktiken får finansiera barnomsorgspengen genom kvalitetsförsämringar då förskolans resurser och verksamhet urholkas. Det kan bli svårare att bedriva förskoleverksamhet av samma kvalitet som . Barnomsorgspeng innebär att förskolans resurser splittras mellan å ena sidan förskola och å andra sidan olika barnomsorgsgivare, t.ex. familjedaghem, ett företag, en granne, några familjer eller föräldern själv. En förutsättning för det sistnämnda är att man tar hand om andra barn utöver sina egna. Här krävs dock varken utbildning, dokumenterad kompetens för att driva verksamhet eller att verksamheten ska följa den nationella läroplanen för att få del av bidraget. Vi socialdemokrater vill satsa på förskolan och kvalitetssäkra all barnomsorgsverksamhet oavsett huvudman och skapa garantier för att verksamheten följer läroplanen och har utbildad personal. Personalen i den svenska förskolan är välutbildad, men det är ändå svårt på vissa håll att rekrytera personal med rätt utbildning Vi vill ha pedagogisk utveckling för all personal i förskolan. Vi vill ha fler högskoleutbildade förskollärare. Vi vill också uppmärksamma barnskötarnas behov av kompetensutveckling. Det är också viktigt, inte minst för att behovet av utbildade förskollärare ska kunna täckas, att barnskötarna får möjlighet att validera sin kompetens för att kunna vidareutbilda sig till förskollärare. Det är också viktigt att barnskötare kan få kompetensutveckling inom sitt eget yrke för att utveckla sin profession. Personalen i förskolan måste få möjlighet till planeringstid för att ytterligare kunna utveckla verksamheten. Jämställdhet finns i läroplanen för förskolan. Förskolan ska bland annat medvetet och systematiskt arbeta med att analysera samt ha ett förhållnings- och arbetssätt som stärker flickors och pojkars utveckling till jämställda individer. För att möjliggöra detta krävs att personalen har möjlighet till utbildning och kompetensutveckling. En rad förskolor, , kommuner och andra har gjort och gör värdefullt utvecklingsarbete. fanns en särskild delegation för jämställdhet i förskolan. Dess slutsatser i slutbetänkandet måste tas till vara. Vi vill ha en allmän förskola för alla treåringar, avgiftsfritt . Det är en reform som motsvarar den som socialdemokratiska regeringen genomförde för fyra till femåringar. Vi vill dock betona att detta inte, som de borgerliga tycks vilja, får tas till intäkt för att klyva förskolan i en pedagogiskt strukturerad förskola för treåringar och äldre och en förskola med lägre ambitioner för de yngre. Barn lär , och barnens lärande startar inte eller ålder. Förskolan ska möta varje barns utveckling och lärande. Barnomsorg till barn vars föräldrar arbetar på obekväm arbetstid måste fungera. Ett alltmer föränderligt arbetsliv måste möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med arbete och barn. Vi vill därför se över möjligheterna att öka tillgången på barnomsorg , och nätter. Barnen är de stora vinnarna i en kvalitativt bra förskola. En bra förskola utbyggd över hela landet bidrar också till tillväxt och sysselsättning. Vi vill utveckla förskolan enligt ovan genom ett särskilt kvalitetsprogram för svensk förskola som sammanfattas enligt följande. Fler högskoleutbildade förskollärare. Satsning på personalens pedagogiska kompetens. Stärkande av förskolans kunskapsuppdrag. Kvalitetssäkring av all förskoleverksamhet. Allmän förskola för treåringar. Mer personal i förskolan. Barnomsorg på obekväm arbetstid. Svensk skola har mycket att vara stolt över, men skolan har också problem att lösa och utmaningar att anta. Lösningarna kan vi inte söka genom att försöka återskapa gårdagens skola. Framtidens utmaningar måste mötas med en modern skolpolitik; en socialdemokratisk skolpolitik för kunskap, respekt och lust att lära som står i tydlig kontrast till en föråldrad sorteringsskola. Ska en modern skola lyckas med sitt kunskapsuppdrag måste den fånga lusten att lära och utmana varje elev att vilja utvecklas maximalt efter sin förmåga. Så är det inte . Alltför många elever får inte med sig nödvändiga kunskaper, och brister upptäcks ibland sent. Elever som lär sig grunderna måste hitta glädje i fortsatt lärande. Och elever som vill och kan lära mer måste få de utmaningar de behöver. Elever bromsas i lärandet om det är stökigt i klasrummen eller otryggt i skolan. Problemen finns inte överallt, men de är verkliga för tillräckligt många barn och unga för att vi måste förändra . Rätten till kunskap får aldrig bli en klassfråga där föräldrarnas bakgrund eller var du bor avgör dina livschanser. Målet är en jämlik skola där varje elev oavsett kön, klass, etnicitet eller funktionshinder ges förutsättningar att växa och nå resultat i världsklass. Det nationella mål- och uppföljningssystemet för behöver utvecklas. Den borgerliga regeringens politik mäter och sorterar bort, men vi socialdemokrater vill utvärdera och investera. Den borgerliga politiken dömer och sorterar bort. Det gynnar inte svenska elevers kunskapsutveckling. Att bli sorterad eller välja i tidig ålder kan få konsekvenser som hindrar framtida utbildningsval. Dagens och morgondagens elever måste få chans till en utbildning som på bästa sätt rustar dem för framtiden. Det innebär givetvis omprövningar och nyprövningar. Lärarna måste bli varse sina egna styrkor och svagheter, lära sig att utveckla undervisningsmetoder, och vara motiverade att kontinuerligt utveckla sina kunskaper. Arbetssättet inom skolan måste vara öppet så att varje skola blir en lärande organisation, där kolleger lär av varandra och utbyter erfarenheter. Kunskaper och undervisningsmetoder måste uppdateras och förfinas. Skolledningen har ett stort ansvar för att skapa ett öppet klimat och ge förutsättningar för lärarna att utvecklas i sin yrkesroll. Ett nationellt utbildningsråd ska skapas med uppgift att utforma verktyg för kontinuerlig utveckling av lärarrollen. Det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av svenska skolan ska tas fram som innehåller tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla, uppföljningssystem av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass, och även stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Skolornas resultat skall utvärderas , och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller friskolan, ha en lagstiftad skyldighet upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Handlingsplanen ska godkännas av inspektion. Kunskap för en ny tid Det finns inget viktigare mål i skolan än kunskapsmålet. Skolans centrala uppgift är att ge alla elever gedigna kunskaper och lust att ständigt vilja lära mer. Insatser i förskolan och under de tidiga åren är centrala. Förskoleklass förbereder barnen för genom att föra samman förskolans pedagogik i mötet med skolans undervisning. Målen för skolan måste bli färre, tydligare och mätbara. Varje enskild elevs kunskapsutveckling ska systematiskt följas upp och utvärderas varje termin från första årskurs så att brister upptäcks så att resurser och insatser kan sättas in. En del behöver extra undervisning, men det kan också handla om fler lärare och mindre undervisningsgrupper . Varje barn och ungdom ska nå skolans kunskapsmål men också få utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Undervisningen måste därför bli mer individualiserad och bättre se till varje enskild elevs behov och förutsättningar. För elever som lär sig grunderna måste fokus ligga på att fortsatt locka till nytt lärande. För elever i behov av särskilt stöd för att uppnå målen ska det finnas mer stöd att tillgå. En del behöver extra undervisning, men det kan också handla om fler lärare och mindre undervisningsgrupper i vissa ämnen eller . För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning, och det ska det bli lättare att få gå vidare. Den som går i ska kunna gå kvar i samma klass men läsa vissa kurser på gymnasienivå. Den gymnasieelev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Vattentäta skott mellan olika skol- och utbildningsformer som hindrar individens utveckling ska undanröjas. De individuella utvecklingsplanerna ska utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet. Med den individuella utvärderingen som grund ska skolan skriftligen precisera vilka insatser som görs för att stödja elevens kunskapsutveckling, och eleven och hemmet ska tydliggöra vilka insatser de avser att göra för att ta sin del av det gemensamma ansvaret. Kontraktet är en del av dialogen mellan elev, hem och skola och ska inte betraktas som en offentligt upprättad handling. har vi sökt en blocköverskridande överenskommelse med regeringen om skolan. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. har regeringen varit helt avvisande till en långsiktig skolpolitik i . Vi är beredda att komma överens om exempelvis betygssystemet så att det är stabilt . Vi kan acceptera betyg i årskurs 6. Vi kan också acceptera fler betygssteg men med nationellt fastställda kriterier. Vi kan emellertid aldrig acceptera betyg för sjuåringar som i praktiken införs. Vår förhoppning är fortfarande att nå överenskommelser, men går vi vidare med våra konkreta förslag om hur vi kan utveckla och förbättra skolan för alla. elever förtjänar bättre än att bara bli behandlade som ett partitaktiskt slagträ i valrörelser. Läsa, skriva och räkna utgör på många sätt de grundläggande färdigheterna för den övriga kunskapsinhämtning i skolan. För att stärka elevernas utveckling inom dessa områden vill vi socialdemokrater satsa rejält. En av dessa är en särskild matematiksatsning, Räkna med mer! Vi vet att redan före skolstart är barn intresserade av matematik. Fick det större syskonet fler godisbitar, vem står först i kön till rutschkanan och vad räcker två veckopengar till? Förskolan möter detta matematikintresse hos barn genom lärande lek. Det är naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att det är ett kärnämne i alla gymnasieskolans program. Matematikkunskaper hjälper oss att förstå sammanhang när det gäller såväl politiken och den ekonomiska utvecklingen i samhället som den egna privatekonomin. Vi vet att goda kunskaper i matematik och dess tillämpningar kan stärka den enskilde vuxnes privatekonomi oavsett vilka ekonomiska förutsättningar man har för övrigt. Goda kunskaper i ekonomi och matematik ökar också individers anställningsbarhet generellt och är ett krav inom många yrkesområden. Den som har dokumenterade matematikkunskaper och kan använda dem ökar sin trygghet på sitt befintliga arbete och förbättrar möjligheterna att driva eget företag. Kvinnor och män med bra matematikkunskaper som förvärvar goda kunskaper i bl.a. naturvetenskap och teknik är också av avgörande betydelse för att ska fortsätta att utvecklas som ett modernt industriellt land. Men runt ålder händer något visade som den socialdemokratiska regeringen tillsatte 2003. Många elever tycker i den åldern att matematik börjar bli tråkigt. Antingen börjar det bli svårt och tråkigt eller så börjar det bli lätt och tråkigt. Och eleverna upplever inte att de vet vad ingenjörer, som behöver matematik som grund för sitt arbete, gör. Vårt förslag innebär att matematiken stärks i förskolan genom matematikverkstäder och utbildning för personalen. Individualiseringen i skolan ska utvecklas så att den elev som behöver särskilt stöd ska få det i högre utsträckning. Den som upptäckt matematikens grunder ska inspireras att lära mer, och den som behöver ska få större matematiska utmaningar och kunna räkna på i snabbare takt. De lärare som undervisar i matematik ska få särskilt stöd och redskapen bli bättre för arbetet vilket inkluderar kompetensutveckling. Lärarutbildningen i matematik bör också ses över. Kursplanerna i matematik likaså. Vi vill undersöka möjligheten att med hjälp av specialuppföljning lägga grunden för en modell där skolor med särskilt hög faktor av att förbättra elevernas resultat i matematik i årskurs 6 tilldelas särskilda resurser för att öka takten i detta arbete. Därutöver vill vi pröva att också ge särskild stimulans till gymnasieskolor som relativt sett har fått flest elever att välja flest mattekurser och studerat med godkänt resultat. Studerande med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter i matematik. Lärare måste därför ha beredskap för att möta dessa. Nyckeln kan ligga i språket och svårigheten inte nödvändigtvis i att förstå matematiken. Fler invandrare måste också stimuleras att utbilda sig till lärare i matematik. Matematiklärare med annat modersmål än svenska har större förutsättningar att förstå de flerspråkiga elevernas situation. fastslog också att matematikundervisning på elevens modersmål parallellt med undervisning på svenska [] visat sig vara framgångsrik. Ämnesundervisning på modersmål sker i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Vi vill se över möjligheten att utöka detta. Nya nationellt kvalitetssäkrade prov och tester i läsning, matematik och engelska ska tas fram för de tidiga åldrarna. Detta kan bli ett hjälpmedel för skolor och lärare att prioritera resurser och sätta in insatser där de behövs mest och bäst. När de individuella utvecklingsplanerna ska utvecklas till ett kontrakt mellan skolan, eleven och hemmet kan insatser prioriteras och preciseras för att möta och stödja varje elevs utveckling. kan inte ingripa mot en misskött skola så länge den är föremål för rättslig prövning och prövningen kan pågå . När en ny skola startas har i praktiken bara befogenhet att kontrollera om de har fyllt i blanketten på ett korrekt sätt. Det är helt orimligt. Vi föreslår därför en kunskapsgaranti för eleverna. Den innebär att det ska göras en självständig bedömning av om skolan har förutsättningar att leva upp till skollagen redan innan skolan startar. Till exempel ska skolor visa att deras obligatoriska undervisning vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet inte på religiös tro. Den innebär också att med omedelbar verkan ska kunna stänga skolor som uppenbarligen missköts. Vi socialdemokrater har en klar vision för hur skolan ska utvecklas, vi har gjort en rejäl genomlysning av situationen i skolan och vi vet betydelsen av att investera i utbildning. Därför är det självklart för oss att vilja satsa dvs. på varje elevs utbildning och utveckling. tar vi steg för att förändra och förbättra den svenska skolan. Den moderatledda regeringen gör precis tvärtom. Den har bestämt sig för att mäta och sortera är vägen för skolan. Vi menar att detta bara är en väg tillbaka. De backar in . Vi socialdemokrater vill satsa på ett kvalitetslyft i den svenska . Vi utvecklar strategin i denna motion, och strategin kan sammanfattas i följande. Fler behöriga lärare kan anställas. Fler specialpedagoger kan anställas. Fler lärare får chans till vidareutbildning. Vi vill inrätta ett särskilt pedagogiskt insatsteam vid . Vi vet att olika skolor och kommuner har olika förutsättningar. Vi vet att verkligheten ser olika ut och att barn och ungdomars behov varierar. Vi vet att lärare och rektorer vill utveckla och förbättra den verksamhet de jobbar i, men att det inte alltid finns resurser. Eftersom många parametrar ska vägas samman väljer vi att samla vår satsning i en pott hos . Därifrån ska kommuner kunna söka kvalitetspengar utifrån behov och egna prioriteringar. Medlen från utvecklingsarbetet Kvalitetslyft för skolan ska fördelas efter något eller båda av följande två kriterier. Det första kriteriet är att den föreslagna åtgärden ska syfta till att effektivt höja den generella kunskapsnivån hos varje elev. Det andra kriteriet är att den föreslagna åtgärden syftar till att förbättra resultaten för de elever som har störst behov. En skola som ger alla samma chans Kunskap och bildning är fortfarande en klassfråga. Skolan ska arbeta för att utjämna de olika förutsättningar som barn har så att varje barn får likvärdiga möjligheter till kunskap. Alla barn är inte lika och alla skolor har inte samma villkor. Lika chanser kräver olika resurser. Därför säger vi nej till en nationell skolpeng lika för alla. Vi vill att elevernas behov ska vara styrande för hur man fördelar resurser. Språkförskolor och en samlad strategi för hur skolan ska möta flyktingbarn ska bidra till en jämlik skolstart. Vi vill se mer av organiserat samarbete mellan skolor med olika elevsammansättning och mindre av konkurrens om eleverna och jakt på maximal skolpeng. Det ska finnas ett nationellt system för jämförelser mellan skolor som är öppet och tillgängligt för alla elever och föräldrar. En skola med valfrihet och mångfald åtgärder för en sammanhållen och jämlik skola. Vårt mål är en sammanhållen skola där barn och unga med olika bakgrund lär av varandra. Alla skolor oavsett huvudman ska vara öppna för alla elever och ska ha samma rättigheter och skyldigheter. Det viktigaste är inte skolans driftsformer och huvudmannaskap utan elevens rätt till en skola med bra kvalitet. Elever och föräldrar ska ha rätt till en allsidig och saklig information som ger en rättvis jämförelse mellan skolor. Alla skolor ska verka under samma skollag, hålla samma höga kvalitet och följa samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Möjligheten att välja skola är värdefull, och de fristående skolorna har en plats i utbildningsutbudet. Alla barn och ungdomar ska ha tillgång till likvärdig utbildning med hög kvalitet. Skolsystemet ska vila på tre bärande element; friskolorna ska kunna starta och verka på samma villkor som kommunala skolor, föräldrar och elever ska ha rätt att välja mellan olika alternativ samt politiken, nationellt och/eller kommunalt, måste kunna påverka så att resurser inte slösas bort på överetablering de ska gå till bättre undervisning. Avarterna i dagens system måste bort. Tydligare regler behövs omgående som begränsar kommuners möjlighet att sälja ut kommunala skolor, som reglerar friskolors skyldighet att återinvestera vinst i skolverksamheten och som slår fast att all obligatorisk undervisning ska vila på vetenskaplig grund och vara icke-konfessionell. Slutligen har kommunen ansvaret för alla barns skolgång oavsett om den drivs i regi eller i friskolans regi. ska ha världens bästa lärare