ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02So446 · 2008-10-03 00:00:00 — Integriteten i PKU- och dna-register tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att PKU-biobanken endast får användas till andra ändamål än vad avtalet stiftar efter prövning av i varje enskilt fall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dels behovet av ett dna-register, dels ge det den legitimitet som krävs. Den grova brottsligheten ökar i . Samhällets insatser måste, på ett otal områden, kraftsamlas för att motverka den utvecklingen. En del i det arbetet är moderna register som medger en målinriktad sökning av brottslingar. De tekniska framstegen har gjort det möjligt att på ett effektivt sätt jaga brottslingar via dna-teknik. I finns ingen biobank uppbyggd utifrån möjligheten att jaga brottslingar enligt dna-teknik. Det har inneburit att polisen vid ett antal tillfällen nyttjat den biobank som finns uppbyggd utifrån ett forskningssyfte inom vården, PKU-biobanken vid . PKU-biobanken skapades 1975 och har uppgifter från alla födda från . Vid införandet upprättades avtal mellan förälder och vårdgivare om att blodproverna fick lagras. Avtalets utformning klargjorde biobankens syfte i form av forskning och kunskapsutveckling. Avtalet betonade dessutom den enskildes integritet och den mycket hårda sekretess som kringgärdar biobanken. Regler om hantering och användning av vävnadsprover som ingår i PKU-biobanken återfinns i lagen om biobanker i hälso- och sjukvården. Användandet av PKU-biobanken är alltså omgärdat av normer, såväl juridiska som etiska och moraliska, som är grundläggande för hela vårt rättssamhälle. Frågan om användandet av PKU-biobanken vid brottsbekämpning är en principiellt viktig fråga. Mot bakgrund av det ursprungliga syftet är en mer fri användning av biobanken oacceptabel. I extrema situationer, då motiv för användande finns, bör frågan underställas för ställningstagande i varje enskilt fall. Detta bör ges regeringen till känna. För att öka polisens effektivitet i den brottsutredande verksamheten kan det vara motiverat att bygga upp ett dna-register. I detta register ska enbart personer dömda för brott med en viss lägsta påföljd i straffskalan ingå. Vilken nivå i straffskalan påföljden ska uppnå bör utredas vidare. Införandet av ett dna-register för brottsbekämpande verksamhet ska omgärdas av stor respekt för vår personliga integritet och föregås av en folklig debatt. Det är dessutom viktigt att betona att den folkliga debatten inom ett sådant här område ständigt hålls levande. Ett register som byggs upp utifrån ett brottsbekämpande syfte ska även hållas strikt frånskilt PKU-biobanken. För att ge frågan om ett dna-register för polisens brottsbekämpande arbete den legalitet som erfordras bör tydliga riktlinjer för polisens användning av ett sådant register beslutas av . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02So447 · 2008-10-06 00:00:00 — Allmän vaccinering mot hepatit B tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vaccinering mot hepatit B bör ingå i barnvaccinationsprogrammet. Hepatit B är en sjukdom som är 50 till 100 gånger mer smittsam än hiv och som orsakar över en halv miljon dödsfall världen över. Hepatit B är enligt WHO den näst vanligaste orsaken till cancer efter rökning. I vissa afrikanska och bedöms av befolkningen vara smittad. av alla småbarn som får hepatit B blir kroniska bärare. Hepatit B orsakar en inflammation i levern som sprids via blod eller sexuell kontakt och kan orsaka skrumplever och levercancer. I är vi lyckligtvis relativt skonade från denna sjukdom, men ändå smittas omkring 200 till 350 personer av hepatit B. Tack vare allmän vaccinering har vi kunnat utrota eller näst intill utrota många tidigare fruktade barnsjukdomar i vårt land: polio, difteri och smittkoppor. Trots att sjukdomarna nu är mycket ovanliga fortsätter vi att vaccinera för att skydda oss och den omvärld där dessa sjukdomar fortfarande finns. rekommenderade WHO att alla länder skulle vaccinera sina barn mot hepatit B, även om förekomsten i landet var låg. har över 160 av världens länder infört allmän vaccinering mot hepatit B. Undantagen är bland andra , , och samt några stater i . I , och har man fattat beslut om att införa vaccineringen eller fått rekommendation om att göra det. har valt att inte införa allmän vaccinering mot hepatit B. Istället vaccineras bara så kallade riskgrupper. Det är bland annat barn som riskerar att smittas av sina mödrar och barn från länder med risk för hepatit B-smitta. Om ett förskolebarn har hepatit B vaccineras hela barngruppen. Skälet till denna riskgruppsvaccinering är att har bedömts ha låg smittorisk. Men allt fler ifrågasätter den här strategin. I takt med den ökande globaliseringen reser vi svenskar allt mer och allt fler väljer att komma till som turister eller för att arbeta eller studera. Det innebär att risken för smitta också ökar då de allra flesta av dem som är smittade är ovetande om att de bär på smittan. Det är därför rimligt att även tar sitt ansvar för att stoppa sjukdomens spridning även om förekomsten är liten i vårt land. överväger nu om en rad nya vacciner bör ingå i det allmänna barnvaccinationsprogrammet, bland annat vaccinering mot hepatit B. En rad argument talar för detta. Att som bara vaccinera riskgrupper innebär ett omständligt arbete med att identifiera dessa grupper, och man riskerar också att stigmatisera människor i onödan. Det kan även innebära att de som inte får vaccination känner sig förfördelade. Barnen ska dessutom vistas sida vid sida i förskolan. Att utöka nuvarande barnvaccinationsprogram med vaccin mot hepatit B innebär inte heller några praktiska problem eftersom vaccinationerna kan samordnas med dagens vaccineringar så att inte antalet vaccineringstillfällen blir fler . Det är därför hög tid att hepatit B nu införs i det svenska barnvaccinationsprogrammet. Det är den svenska staten som bör finansiera den allmänna vaccineringen mot hepatit B.
mot · GW02So449 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över och strama upp uppföljningsansvaret för kommunernas socialnämnder. Socialtjänstlagens mål för samhällets socialtjänst ska vara vägledande för all vård som syftar till att hjälpa människor att komma ifrån missbruk av alkohol, narkotika eller lösningsmedel. Vården ska bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet och ska så långt det är möjligt utformas och genomföras i samverkan med den enskilde. Vid omhändertagande där fara för liv och hälsa finns för en missbrukare eller personer i hans eller hennes närhet har den kommunala socialnämnden skyldighet att gripa in och hjälpa. Det betyder att det är den kommunala socialnämnden som ansvarar för att rätt stöd och vård ges. När ett omhändertagande har gjorts, vårdbehovet klarlagts och vårdplanen har arbetats fram är också socialnämndernas utsedda handläggare skyldiga att göra uppföljningar. Uppföljningsansvar avser såväl vårdtiden som tiden efter avslutad vård. Uppföljningsansvaret är naturligtvis viktigt framför allt för den som är omhändertagen. Det är viktigt så till vida att om den bästa vård och hjälp ska kunna erhållas behövs en återkommande kontakt mellan ansvarig handläggare och den som får vård. Kontinuerliga träffar är angelägna för att handläggaren omgående ska kunna göra justeringar om vårdbehovet förändras. För socialnämnden och kommunen är uppföljningsansvaret ett arbetssätt som är till gagn för att utveckla och förbättra vårdinsatserna och för att de kommunala medlen används på bästa sätt. finns brister i uppföljningsansvaret. Många som har gått igenom vårdprogram har inte haft återkommande kontakter med berörd socialnämnd. Främst handlar det om träffar efter vårdprogrammets slut. Tyvärr har konsekvensen i vissa fall blivit återfall. Och därmed har de goda intentionerna om att hjälpa människor misslyckats och kommunens kostnader ökat. Därför är det angeläget att en översyn och åtstramning av socialnämndernas ansvar för uppföljning genomförs.
mot · GW02So454 · 2008-10-01 00:00:00 — Tillåt endast för forskningsändamål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om användning av enbart för forskningsändamål. samlas blodprover från alla nyfödda i PKU-biobanken vid i . Att ta PKU-prover på ett nyfött barn är något som genomförs som regel, men det krävs samtycke från föräldrarna för att proverna ska sparas. Föräldrar ger alltså sitt tillstånd till förvaring av sina barns blodprov med villkoret att materialet enbart används för forskning. Vid finns prover från cirka 3 miljoner människor födda . Biobankslagen (2002:297) reglerar hur biologiska prover som är tagna inom hälso- och sjukvården får sparas och användas. Lagen gäller alla biobanker inklusive PKU-biobanken. Syftet med PKU-biobanken enlig biobankslagen är att materialet ska användas till forskning och för att spåra ärftliga sjukdomar. Även om registret upprättades i forskningssyfte, har polisen ibland begärt ut prover från . Detta blev känt för allmänheten efter mordet på , då polisen begärde ut blodprover från PKU-biobanken. Blodprovet kunde sedan användas för att få fram ett dna-prov. Även vid identifieringsarbetet av offren efter i gjordes en tillfällig ändring av lagen för att skulle få användas vid identifieringen. tillsatte regeringen en utredning för att se över biobankslagen där ingår. Utredningens syfte är att klarlägga om och hur proverna i PKU-biobanken ska kunna nyttjas för andra ändamål än de som är direkt kopplade till forskning och medicinska ändamål. Utredningen syftar också till att stärka integriteten för de individer som sparat prov samt att klarlägga rättsläget så att inte biobanken används felaktigt. Min uppfattning är att materialet i PKU-biobanken enbart ska användas för medicinska ändamål. När man lämnat prover till ska man veta att detta görs för att proverna ska användas i sjukvården och för forskningen. I förlängningen riskerar man annars att undergräva allmänhetens förtroende för sjukvården och för forskningen. Det kan också leda till att människor avstår från att lämna prover, vilket i förlängningen gör det svårt att upprätta nya biobanker.
mot · GW02So459 · 2008-10-06 00:00:00 — beslutar om ändring i abortlagstiftningen så att barnmorskor ges en uttrycklig rätt att utföra medicinska aborter. När abortlagen trädde 1975 var legal (inducerad) abort synonymt med kirurgisk abort. I 5 § andra stycket abortlagenstår att endast den som är behörig att utöva läkaryrket får utföra abort eller avbryta havandeskap enligt 6 §. Sedan lagen trädde i kraft har såväl teknik, exempelvis med vaginala ultraljudsundersökningar, som läkemedel utvecklats. Teknikutvecklingen har inneburit att diagnoser kan ställas med större säkerhet. Nya läkemedel har bidragit till att en ny abortmetod har tillkommit, den medicinska. Med ny teknik och nya läkemedel utförs numera aborter i allt större utsträckning med den medicinska metoden. En förskjutning av arbetsuppgifter i abortverksamheten har skett. Många arbetsuppgifter som tidigare hörde till gynekologer, hör nu till barnmorskor och sjuksköterskor. Gynekologer såväl som barnmorskor kan efter utbildning och erfarenhet utföra t.ex. vaginala ultraljud. Vårdgivaren ansvarar för att abortverksamheten fungerar på bästa sätt och att god vård ska ges genom hög patientsäkerhet och tillgänglighet. Det är varje verksamhetschefs ansvar att leda arbetet och fördela arbetsuppgifterna med hänsyn till verksamhetens behov och personalens kompetens. Förutom regelstyrda arbetsuppgifter som endast vissa yrkesgrupper får utföra eller som på annat sätt kräver särskild utbildningsbakgrund, erfarenhet eller befattning är verksamhetschefen fri att fördela arbetsuppgifterna mellan de olika personalkategorierna. Att utföra abort är en regelstyrd uppgift som är förbehållen läkare. I begreppet utföra ryms, när det gäller medicinska aborter, ordination av aktuella läkemedel samt ansvar för att aborten blivit genomförd. Läkaren har således, även enligt generella direktiv, det övergripande ansvaret för utförandet av medicinska aborter. Med ordinationer enligt generella direktiv ges verksamhetschefer i abortverksamheten möjlighet att ge barnmorskor en större roll i abortprocessen för medicinska aborter, vid okomplicerade graviditeter. Detta är möjligt inom ramen för gällande författningar, förutsatt att det inte sker på bekostnad av patientsäkerheten. har oacceptabelt långa väntetider för abort varit ett faktum. Detta har också uppmärksammats. Trots att det är fullt möjligt har bara ett fåtal verksamhetschefer utnyttjat möjligheten att använda barnmorskors kompetens fullt ut, vilket annars skulle ha kunnat minska väntetider och därmed risker och lidande. anser att lagstiftningen nu måste ändras så att barnmorskor ges en uttrycklig rätt att utföra medicinska aborter. Detta ska besluta.
mot · GW02So461 · 2008-10-06 00:00:00 — Sjukdomsklassificering av sexuella uttryck tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ för att avskaffa sjukdomsklassificering av sexuella uttryck. tog ensidigt bort homo- och bisexualitet ur den nationella klassificeringen av sjukdomar och hälsotillstånd (KSH) långt innan WHO tog initiativ till detta i den internationella nomenklaturen (ICD). Den åtgärden var utomordentligt betydelsefull för att motverka fördomar mot homosexuella långt innan det stora reformarbetet för att stärka HBT-personers rättigheter tog verklig fart . Än är dock flera andra beteenden och uttryck för mänsklig sexualitet omfattade av en sjukdomsstämpling. Fetischism, sado-masochism och transvestism är exempel på sexuella beteenden eller uttryck som varken skadar någon eller kan sägas bero på någon sjukdom eller störning. Ändå är fördomarna mot dessa företeelser utbredda. Sådana fördomar kan oavsiktligt få sin näring av att företeelserna finns med i systemen för sjukdomsklassificeringar, KSH och ICD, trots att den medicinskt grundade användningen i praktiken upphört. Organisationer som och arbetar för att motverka fördomar riktade mot fetischister, sado-masochister och transvestiter. Den norska motsvarigheten till RFSL, LLH, står bakom som har som mål att få bort sjukdomsklassificeringen av dessa företeelser. är det enda land som tagit bort ett flertal av de berörda klassifikationerna. I arbetar välrenommerade psykiatriker för att påverka det för att göra samma sak i deras diagnostiska manual DSM. De berörda diagnoserna skulle knappast tas in i ICD om de fördes fram , med de krav på vetenskaplig evidens som finns. De har funnits med i princip sedan systemets uppkomst då synen på framförallt sexualitet var mer moraliserande också inom den medicinska vetenskapen. I är det som ansvarar för att upprätthålla den svenska versionen av det internationella klassifikationsregistret. En nationell särlösning liknande den som gjordes med homo- och bisexualitet kan, och bör, regeringen ta initiativ till i dialog med myndigheten. Men då arbetet med att revidera det internationella klassifikationssystemet påbörjades bör även, gärna tillsammans med övriga nordiska länder, ta initiativ till att dessa diagnoser mönstras ut på internationell nivå. Medicinska verktyg ska hålla sig till det vetenskapligt underbyggda och inte ge uttryck för en moraliserande syn på den mänskliga sexualitetens uttrycksformer. Vad som här sagts bör ge regeringen till känna.
mot · GW02So462 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om frihet att röka. Rökning är hälsofarligt. Men trots det måste människor ha en frihet att röka, om de som vuxna individer väljer det. Grundläggande mänskliga friheter kan inte existera bara om de är nyttiga för samhället eller individen då är de inga friheter. Det finns en tilltagande tendens att vilja lägga livet till rätta med stöd av olika rationalistiska skäl samhällsekonomi, folkhälsa eller andra liknande resonemang. Men individuella fri- och rättigheter kan aldrig underkastas nyttoskäl. Rökförbud införs allt oftare på arbetsplatser på ett sätt som förmodligen saknar stöd i svensk lag. Det riskerar att leda till sortering av personer på arbetsmarknaden. Det riskerar också att leda till att fler beteenden som hör till privatlivet blir föremål för arbetsgivares offentligas såväl som privatas intresse att jaga kostnader. Vi har redan ett stort problem med att unga kvinnor sorteras bort på grund av risken för att de skaffar barn. Staten kan inte motverka det ena beteendet som den tolererar eller till och med uppmuntrar det andra. Rökförbud infördes på krogar och restauranger i , liksom i många andra länder. Följderna blev inte lika stora som en del befarat. Det ska erkännas att frånvaron av cigarettrök har blivit uppskattat av många. Men det är också ett utmärkt skäl att , av rökfrihet, släppa på det totala förbudet. Konsumenterna har en perfekt möjlighet att välja. Krögare och restauratörer vet att det finns en publik som uppskattar den rökfria miljön. Om det infördes en möjlighet att tillåta rökning, åtminstone i avskilda delar av en pub eller restauranglokal, skulle en del välja att införa det och andra inte. Rökförbudet har knappast bidragit till minskad rökning totalt sett. Rökare går ut på gatan utanför serveringen för att röka. Istället för att ta en cigarett, röker man två i följd för att hålla nikotinnivån till nästa rökpaus. Rökning har utmålats som något förkastligt, med en argumentation som ofta är mycket moraliserande. Visst är det så att rökning skadar hälsan, men individen har rätt att fatta också dåliga beslut i livet. Hetsen mot rökare pågår med metoder som är helt oacceptabla. Regeringen borde därför låta utreda en mer konsekvent och individualistiskt inriktad politisk hållning som sätter stopp för hetsjakten mot rökare på arbetsplatser och ger möjlighet för krögare att införa frihet att röka. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02So465 · 2008-10-06 00:00:00 — Rätt att välja medicinsk abort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors rätt att fritt kunna välja medicinsk abort genom att barnmorskor tillåts att utföra dessa aborter. Rätten för kvinnor att kunna välja när, var och hur de vill sköta sin fertilitet och sexuella samt reproduktiva hälsa är grundläggande för kvinnors rättigheter. Denna rätt innefattar också att kunna genomföra sin abort och få det såväl medicinska som psykiska stöd hon själv upplever att hon behöver. Enligt svensk lag har abortsökande kvinnor rätt att välja mellan kirurgisk och medicinsk abort fram till den nionde graviditetsveckan. Detta är gränsen för när man kan göra en medicinsk abort. I föreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFF 2004:4) står följande: När kvinnan har bestämt sig för abort bör den utföras möjligt. växer abortköerna på sina håll i . Även när en kvinna väl tagit beslutet att genomföra en abort kan hon få vänta åtskilliga veckor, vilket gör att en medicinsk abort omöjliggörs på grund av att hon passerat den utsatta tiden. Detta är inte acceptabelt. Kvinnor måste garanteras tillgång till medicinsk abort. Barnmorskor bör därför ges möjlighet att sköta dessa medicinska aborter.
mot · GW02So466 · 2008-10-06 00:00:00 — Djur i samhällets tjänst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur de kan nyttjas än mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Människan har haft domesticerade djur och så kallade sällskapsdjur vid sin sida i många . Detta har ofta bidragit till en ökad livskvalitet för både människor och djur. Forskningen tyder även på att nyttjandet av djur i samhällets tjänst varit såväl samhällsekonomiskt som mänskligt lyckat. Effekterna kan röra alltifrån psykologisk, fysiologisk, ekonomisk och social karaktär. Ledarhundar för blinda, polishundar, tullhundar och hästar inom militären har kunnat kompletteras med framgångsrika projekt med sällskapsdjur inom kriminalvården, äldreomsorgen och . Detta arbete utvecklas successivt världen över. I och används sällskapsdjur i undervisning för att få barn att träna sin förmåga att känna empati, överbrygga klyftor mellan grupper och träna ansvar. Den amerikanska kriminalvården nyttjar hundar för att återanpassa interner och bygga upp förtroende och ansvar. Det svenska kvinnofängelset har byggt upp ett häststall som de kvinnliga internerna sköter. Inom psykiatrin och åldringsvården fungerar ofta hundar och katter som del av terapi och välmående. En viktig del av rehabiliteringen av funktionshindrade har länge varit handikappridning. På fält efter fält sker samarbete mellan djur och människa i samhällets tjänst. Detta arbete bör dock kunna intensifieras och utvecklas än mer i .
mot · GW02So467 · 2008-10-06 00:00:00 — Likställ dopningsbrott med narkotikabrott straffmässigt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att straffmässigt likställa dopningsbrott med narkotikabrott. Fler och fler använder dopningsmedel. Skönhetsidealen kräver omänskligt mycket av unga killar och tjejer som tar hjälp av anabola steroider i jakten på en muskulös kropp. Trots oerhört skadliga bieffekter för person och samhälle så bedöms dopningsbrott fortfarande vara ett mildare brott än narkotikabrott. Upplysningscentralen Dopingjouren uppskattar att 50 000 personer i använder anabola steroider och att kanske så många som 100 000 ungdomar ätit eller injicerat förbjudna preparat. Fler importerar, tillverkar och distribuerar också preparaten. Ökningen av dopning hos tjejer är en oroväckande trend och kan peka på en utbredning av missbruket till nya grupper. Internet har öppnat nya vägar för både organiserade ligor och amatörer som via nätet beställer råvaror och som sedan följer recepten för produktion som också de finns på nätet. Att tro att man kan dopa sig till en välmående och imponerande kropp kan stå en dyrt. Bieffekterna är välkända: sterilitet, leverskador, bestående skador på hjärna och hjärta, psykoser, depressioner, aggressivitet och sömnproblem. anmäldes 851 misstänkta dopningsbrott men endast 13 ledde till fällande domar. En person som tillverkar och säljer dopningsmedel kan vid grovt brott dömas till ett fängelsestraff runt 1 till . Hade brottet gällt narkotika, under samma premisser och med likvärdig mängd, hade påföljden istället blivit runt 8 till . En avsevärd skillnad med tanke på att båda preparaten urskillningslöst förstör personernas liv, ung som gammal. Vi bör ge våra brottsbekämpande myndigheter bättre incitament att utreda och bekämpa dopningsbrott. Ett sätt är att höja straffvärdet och ändra lagstiftningen till att ligga i fas med narkotikabrotten. Skadorna som uppkommer av användande av dopningsmedel ligger mycket nära eller till och med överträffar de skador som narkotikamissbruk medför. Kostnaderna för samhället avseende dopningsskador ökar också. Genom att likställa dopningsbrott med narkotikabrott tar vi krafttag för att förhindra spridningen och användandet av hormonpreparat.
mot · GW02So470 · 2008-10-05 00:00:00 — bör för att påskynda ett sådant initiativ ge regeringen till känna som sin mening vad som anförts ovan angående betydelsen av att lyfta fram frågan om aggressiv marknadsföring av alkohol som en utvecklingshämmande faktor inom ramen för FN:s arbete med utvecklingsfrågor.