ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sf271 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till engångsutbetalningar i premiepensionssystemen för mindre belopp. I det nya premiepensionssystemet ingår alla svenskar som jobbat . För många som gått i pension utgör dock premiepensionsdelen en mycket liten del av den totala pensionen då intjäningsperioden för det nya pensionssystemet varit allt för kort. I de flesta privata pensionssparanden finns möjlighet att göra engångsutbetalningar om det förvaltade beloppet är litet. För pensionsförvaltarna blir den administrativa bördan allt för stor i förhållande till kapitalets avkastning varför engångsutbetalning kan vara önskvärt för båda parter. Dock saknas den möjligheten i det statliga premiepensionssystemet. Den som exempelvis har i PPM-fondmedel får en månatlig utbetalning om så länge personen lever. kan inte utbetala dessa medel genom en engångsutbetalning till förmånstagaren trots att denna möjlighet skulle kunna vara till gagn för både pensionären och penningförvaltaren. Ett pensionssystem måste bygga på sunda förvaltningsprinciper och trygghet för den som är förmånstagare. Många mindre summor, som finns inom premiepensionssystemet, utgör därför inte någon direkt finansiell stabilitet för systemet i sig och på grund av dess storlek inte heller någon oumbärlig försörjning för pensionären. En enkel lösning på detta problem skulle vara att belopp understigande viss gräns skulle kunna utbetalas i klump så att pensionären själv kunde förvalta medlen. Detta skulle underlätta för många personer som har små belopp i premiepensionssparande och möjligen även bespara administrationskostnader.
mot · GW02Sf274 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbetalning av aktivitetsstöd. räknas dagar med aktivitetsstöd in i den 300dagar långa ersättningsperioden för a-kassan. har arbetssökande som fått aktivitetsstöd när de har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program inte förbrukat sina dagar med a-kassa. Efter kan ersättningsperioden inte bli längre än sammanlagt oavsett ersättning. För föräldrar med barn är perioden . Aktivitetsstödet ska som tidigare betalas ut av , men alla uppgifter om nivån på ersättningen och hur många ersättningsdagar som finns kvar ska komma från a-kassorna. Det kommer att ställa stora krav på informationsutbytet mellan a-kassorna och . För ersättningstagarna skulle det bli bättre om a-kassorna hade ett samlat grepp om arbetslöshetsersättningen och aktivitetsstödet. Då skulle det gå snabbare att få korrekta beslut vid byte av aktivitet och man skulle slippa vända sig till två olika institutioner. En överflyttning av utbetalningen till a-kassorna skulle också minska risken för felaktiga utbetalningar. Resurserna skulle utnyttjas bättre, det skulle bli mer kostnadseffektivt, och underlätta för a-kassornas handläggare om a-kassorna fick sköta utbetalningarna. är det a-kassorna som tar fram underlaget för ersättningsbeslut. Vi föreslår därför att utbetalning av aktivitetsstöd överförs från till arbetslöshetskassorna.
mot · GW02Sf276 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försämringarna av sjukförsäkringen. känner många stor oro för sjukförsäkringen. Vad kommer att hända med mig när jag blir sjukskriven? Kommer jag att bli uppsagd om jag är hemma och är sjuk ? Det är tungt och ensamt att vara sjukskriven, och det gör inte saker och ting bättre när du känner dig extra utsatt av försämringarna i socialförsäkringarna. Vi går raskt mot ett kallare när den borgerliga regeringen minskar tryggheten och urholkar välfärden genom sänkta socialavgifter och kraftigt sänkta skatter åt vissa grupper. I kan vi se i medierna hur försämringarna drabbar invånarna. Och det är med stor bedrövelse vi ser detta ske. Den borgerliga regeringens politik har skapat en sjukförsäkring av dåligt underbyggda förslag för att de på så som möjligt ska ändra så mycket som möjligt. Detta beteende riskerar att undergräva förtroendet för hela sjukförsäkringen. Vi vill återupprätta förtroendet för sjukförsäkringen för när man blir sjuk ska man känna sig trygg, inte utsatt.
mot · GW02Sf277 · 2008-10-01 00:00:00 — Barns rätt att må bra tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsekvensbeskrivningar av hur lagförslag som berör trygghetssystemen påverkar barnen. ser vi att skillnaderna mellan de som har och de som inte har ökar, och det sker i en allt snabbare takt. Att då vara barn i den familj som inte har är ett av våra största utanförskap. När mamma eller pappa drabbas av arbetslöshet eller blir sjuka minskar inkomsten för familjen kraftigt. I de familjer som tillhör låglönegrupperna finns det oftast ingen buffert att ta av och inga marginaler alls för att kunna klara av den uppkomna ekonomiska situationen. Redan innan familjen drabbades av den lägre inkomsten hade de här barnen inte samma möjligheter rent ekonomiskt som de barn som växer upp i en familj med goda stabila inkomster. De här barnen har sällan eller aldrig råd att åka på semester, man har svårt att köpa nödvändig sportutrustning för den aktivitet i den förening man är med i, om man ens klarar av medlemsavgifterna till denna. Avgifterna för eventuella gymnasiemåltider är tunga att bära för många familjer. Det allmänna utrymmet för kläder och saker som är nödvändiga är svåra att klara av. som vi ser en stor grupp människor konsumera allt mer i form av dyra märkeskläder och semesterresor under både . Barn har dyra elektroniska saker, man bor i stora villor och man har även fritidshus. Att då som barn växa upp under förhållanden som gör att man inte ens har råd med det nödvändigaste gör att de här barnen inte känner samma värde och har en svår tillvaro där man drar sig undan aktiviteter med andra barn för att inte behöva tala om att familjen inte har råd. kunde man, genom att bara titta på barnen, se vilka som var fattiga. Detta var skälet till att barnbidraget infördes. Alla har inte ha samma förutsättningar. Men vi kan kräva av ett samhälle att vi inte fattar beslut som gör att våra barn drabbas så hårt ekonomiskt som är fallet när man urholkar våra trygghetssystem. Barnen betalar det högsta priset och det är de som hamnar i det verkliga utanförskapet. Jag vill därför att man inför planerade lagförslag genomför en konsekvensbeskrivning för hur lagförslag inom trygghetssystemen kommer att påverka barnen.
mot · GW02Sf279 · 2008-10-02 00:00:00 — Giftermål med utländska kvinnor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av lagstiftningen om uppehållstillstånd. Många svenska män har satt i system att locka hit kvinnor från andra länder med löfte om giftermål. Enligt uppgift från kvinnojourerna råkar dessa kvinnor emellanåt väldigt illa ut. Männen kan vara dömda för kvinnomisshandel och regelbundet ha importerat flera olika kvinnor som utnyttjats på olika sätt och som sedan tvingats lämna inom tvåårsgränsen. Det förekommer även att kvinnorna tvingas att lämna kvar de gemensamma barnen i . Ambassaderna har till uppgift att ge dessa kvinnor visum. De borde också ha rätt och skyldighet att kontrollera att männen inte är dömda för kvinnomisshandel eller har satt i system att ta hit kvinnor för att sedan byta ut dem som vilken handelsvara som helst. Dessa män ser inte kvinnor som enskilda individer med ett människovärde. Den svenska staten måste förhindra denna människohandel genom att inte bevilja uppehållstillstånd, alternativt ge kvinnorna permanent uppehållstillstånd direkt. För att komma runt detta problem behövs en översyn av den nuvarande lagstiftningen om uppehållstillstånd.
mot · GW02Sf280 · 2008-10-02 00:00:00 — Solidarisk flyktingmottagning i EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gemensamt ställningstagande för flyktingpolitik och asylregler. Endast en liten del av världens 19 miljoner flyktingar söker sig till och till . De allra flesta söker sig till sina ofta mycket fattiga grannländer. har en lång tradition av öppenhet när människor söker trygghet här. Alla som söker skydd i vårt land har också rätt till individuell prövning av sina asylskäl. måste ta ett solidariskt och gemensamt ansvar för att bemöta alla de människor som söker skydd. Detta gäller inte minst EU:s medlemsstater. Dagens situation är långtifrån rättvis, då en handfull länder tar emot av alla asylsökande, medan majoriteten av EU:s länder inte bryr sig om flyktingpolitiken. Dessa saknar också drivkraft att ändra sin kurs i mer positiv riktning gentemot asylsökande och att vara solidariska med mottagarländerna. Länder som , , och tillhör de länder som tagit emot över 20000 asylsökande . Detta kan ställas mot de länder i unionen som tar emot minst flyktingar. hade endast 5 asylansökningar och 15 asylansökningar. Solidaritet måste vara ledstjärnan i en gemenskap av självständiga stater och i en gemenskap som bygger på demokrati. Flyktingmottagande är ett viktigt europeiskt åtagande. Det styrs av internationella konventioner som medlemsstaterna har ställt sig bakom. Arbetet med att få till stånd en gemensam asylpolitik i EU har pågått . Om Lissabonfördraget antas, flyttas asylfrågorna över från att vara en mellanstatlig fråga till en överstatlig. Alla EU:s 27 länder ska vara beredda att ta emot asylsökande. Inget land ska undantas på något sätt. Det ska inte vara någon skillnad mellan rika och fattiga EU-länder. Varje land ska förbinda sig att bära sin del av ansvaret för flyktingmottagande i förhållande till sina resurser, på samma sätt som medlemsländerna får olika bidrag av . Det är viktigt att i EU driver på att ta fram ett gemensamt ställningstagande för flyktingpolitik och asylregler.
mot · GW02Sf281 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av stödet till föräldrar med svårt sjuka barn. föds det cirka 8001000 barn med någon form av hjärtfel. Hjärtfelet upptäcks oftast redan på BB, men ibland händer det att felet inte upptäcks förrän . Hjärtebarnen, som de ofta kallas, får kanske världens bästa vård i . Operationer, behandlingar och andra sjukvårdsinsatser utförs av högt specialiserade läkare och sköterskor inom barnhjärtkirurgin. Kring barnen och familjerna finns stödfunktioner såväl offentliga som ideella. Organisationer som och andra stödföreningar ger fantastiskt stöd under såväl sjukvårdsvistelser som vid de olika utmaningar som barn och föräldrar ställs inför som kommer. Det finns naturligtvis bra exempel på skolor som anpassar verksamheten efter barnens förutsättningar, arbetsgivare som har förståelse för föräldrarnas situation och myndighetsföreträdare som ger ett bra bemötande vid diskussioner kring vårdbidrag, merkostnadsersättningar eller tillfällig föräldrapenning. Men det finns också mindre bra exempel där föräldrar får kämpa för sina rättigheter, där barnen inte får det stöd de har rätt till och där bemötandet från exempelvis lämnar mycket kvar att önska. Och när det gäller sjukförsäkringens tillämpning, kan många föräldrar vittna om hur bedömningarna skiftat beroende på var man bor, vilken handläggare som hanterar ärendet och hur väl man klarat av att argumentera för sin situation. Tydligast blir detta i tillämpningen av vårdbidraget på grund av skiftande bedömningar inom , men också beroende på att försäkringen behöver moderniseras, utvecklas och förbättras. Hjärtebarnen och deras föräldrar är naturligtvis inte de enda som gärna skulle se ett förbättrat bemötande och en bättre tillämpad och anpassad försäkring. Motsvarande önskemål finns sannolikt hos en mängd föräldrar till barn med svåra sjukdomar eller funktionshinder. Det är angeläget att en översyn vidtas av vårdbidraget och andra delar av sjukförsäkringen i syfte att förbättra och utveckla stödet för föräldrar med svårt sjuka barn.
mot · GW02Sf282 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över begreppet väpnad konflikt. har en viktig diskussion om begreppet väpnad konflikt varit utmärkande i den svenska flyktingpolitiska debatten. Avvisningarna till krigets berör och engagerar många i och närmare tusen afghaner väntar oroligt på hur frågan ska få sin lösning. De lever alla i under hot om att sändas tillbaka till ett land där deras liv är i fara och deras mänskliga rättigheter riskerar att systematiskt kränkas. Oron är befogad. Bara miste över 4 000 personer livet i strider och attentat i . I sitt vägledande beslut från konstaterade att säkerhetsläget försämrats och också att någon förbättring av säkerhetsläget på kort eller medellång sikt är emellertid inte att vänta. Också regeringen definierade , i samband med beslut om svenskt deltagande i den internationella styrkan i (ISAF), att väpnad konflikt råder i . har situationen förvärrats ytterligare. Regeringsföreträdare och borgerliga riksdagsledamöter har hänvisats till att det är migrationsmyndigheterna ytterst Migrationsöverdomstolens exklusiva rätt att pröva om situationen i är att betrakta som väpnad konflikt och därmed ge skydd i eller ej. Men de beslut som tas av och domstolarna kring dessa frågor är en annan tolkning än den som tidigare gjorts och som är en tolkning som enligt oss lagstiftare skulle följa med i den nya lagen om ny instans- och processordning. Detta har alltså inte skett. Jag föreslår därför att tillkännager för regeringen som i sin mening vad ovan anförts om att se över begreppet väpnad konflikt.
mot · GW02Sf283 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om ny reformerad sjukförsäkring. Om en av socialförsäkringarnas bärande principer, att försäkringen omfattar alla, ska kunna upprätthållas är det inte i längden rimligt att en stor del av befolkningen inte får hela sin inkomst försäkrad och därmed inte får ut av hela sin lön vid sjukdom. () har räknat på vad en höjning av taket till olika alternativa nivåer skulle innebära för de offentliga finanserna. Med dagens nivå på 7,5 prisbasbelopp, vilket motsvarar en månadslön på , är det över 1,6 miljoner svenskar som har inkomster ovanför taket. Det är nästan en tredjedel av försäkringstagarna. En höjning av taket i sjukförsäkringen till 10 prisbasbelopp skulle innebära att av de försäkrade får ut av sin lön vid sjukdom. Då skulle av den arbetsföra befolkningen få sin inkomst fullt försäkrad. En ytterligare höjning av taket till 20 prisbasbelopp skulle innebära att skulle få ut de fulla förmånerna av sjukförsäkringen. Om taket i längden skulle ligga kvar på 7,5 prisbasbelopp och därmed 32procent av försäkringstagarna inte får hela sin inkomst försäkrad riskerar det att leda till att fler och fler börjar teckna privata tilläggsförsäkringar för att täcka upp den del av inkomsten som den allmänna sjukförsäkringen inte ersätter. Således urholkas tilltron till vårt samhälles allmänna trygghetssystem. De stora förlorarna blir då de personer som behöver det offentliga sjukförsäkringssystemet mest, det vill säga låginkomsttagare och sjuka. Incitamenten till skatteplanering och andra varianter av förmånsutbetalningar som inte är skattepliktiga ökar för en stor del av befolkningen och således bromsas inkomsterna till den allmänna sjukförsäkringen upp. Detta kommer att resultera i att avgifterna i sjukförsäkringen stiger, det blir dyrare för alla. En höjning av taket i sjukförsäkringen gör den mer solidarisk och tillförlitlig, alla omfattas av den och alla får sina inkomster försäkrade till samma nivå. RUT:s utredningsanalys visar också att kraftiga höjningar av taket inte leder till någon större påfrestning för de offentliga finanserna. Men de ger en förhållandevis påtaglig ökning av antalet människor som får ett heltäckande försäkringsskydd. En höjning av taket till 10 prisbasbelopp skulle innebära en ökad kostnad på . Om taket helt slopades och samtliga försäkringstagare därmed fick sin inkomst fullt försäkrad skulle det belasta de offentliga finanserna med . En höjning eller ett slopande av taket i sjukförsäkringen har alltså relativt liten effekt på de offentliga finanserna. Den viktigaste vinsten med ett höjt eller slopat tak utgörs av att sjukförsäkringens försäkringsmässiga karaktär stärks. Ytterst är det viktigast för dem som behöver försäkringen bäst ofta de med låga inkomster. Jag menar därför att en utredning som tar sikte på att lägga fram förslag om ny reformerad sjukförsäkring bör pröva att helt, eller åtminstone i princip, slopa taket.
mot · GW02Sf284 · 2008-10-02 00:00:00 — Tredjelandsmedborgare på en nordisk arbetsmarknad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tredjelandsmedborgarnas möjligheter att delta på en nordisk arbetsmarknad. Svårigheterna för invandrare att komma in på arbetsmarknaden är välkända i . Samma mönster syns i alla nordiska länder. Det är därför viktigt att alla möjligheter till arbete för denna grupp tas tillvara. Vidgade arbetsmarknader innebär ökade matchningsmöjligheter. Många invandrare arbetar inom hotell- och restaurangbranschen och med service inom privat tjänstesektor. Dessa är tillväxtbranscher med risker för flaskhalsar. Att möjliggöra även för utomeuropeiska invandare som har permanent uppehållstillstånd eller motsvarande att utnyttja jobbmöjligheter i andra nordiska länder skulle ge arbetslösa jobb. Dessutom skulle det fylla luckor i efterfrågan på arbetskraft. Därför är det viktigt att prioritera arbetet med en nordisk överenskommelse avseende fri rörlighet inom för invandrare med permanent uppehållstillstånd.
mot · GW02Sf285 · 2008-10-02 00:00:00 — Trygghetssystem för kvinnliga företagare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte diskriminera företagare i de offentliga trygghetssystemen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge företagare möjlighet till opt-out-lösning. behöver fler nya företag och fler växande företag. För att klara den demografiska utmaning står inför krävs det fler människor i arbete och att fler vågar skapa sitt eget arbete. För att får fler entreprenörer i krävs grundläggande åtgärder om förändrad attityd till företagare. Dagens socialförsäkringssystem behandlar anställda och företagare olika, vilket för oss är helt oacceptabelt. Regeringen har tillsatt en lovvärd utredning på området, och vi förutsätter att man förbättrar tryggheten för företagare och ökar flexibiliteten. Graden av trygghet vid föräldraledighet, sjukdom eller arbetslöshet beräknas olika beroende på om man är arbetstagare eller företagare. Den som samhället garanterar medborgarna är olika tjock, något som hämmar många människor från att starta företag. Otryggheten och risken med att driva eget gör att många avhåller sig från att skapa sig eget arbete. Trots att företagare betalar in lika mycket i skatt som anställda får de ut mycket mindre vid exempelvis sjukdom. De får också sämre ersättning om de måste vara hemma för vård av sjukt barn. Föräldrapenningen beräknas på ett annorlunda sätt än vad en arbetstagares gör, vilket hämmar många unga tjejer att starta företag och satsa på sin dröm. Företagare är grunden till välfärd. Ju fler företag vi har, desto fler jobb får vi. Ju fler företag och ju fler personer som arbetar, desto bättre välfärd kan vi skapa. Det är därför svårt att motivera varför företagare ska ha ett sämre skyddsnät än arbetstagare. Staten ska behandla medborgare lika och samma grundtrygghet bör gälla för alla. Ett offentligt försäkringssystem ska uppmuntra människor att våga gå från jobb till eget företagande eller från att vara bidragsberoende till att starta eget. Lagstiftningen måste ses över i syfte att skapa en bättre balans mellan risktagande och trygghet och att skapa ett försäkringssystem som inte diskriminerar företagare. Speciellt unga och kvinnor ser ofta till sin egen, och i förlängningen familjens, trygghet innan de överger en trygg anställning och ger sig in som egenföretagare. Vi måste ha ett och ett system som uppmuntrar människor att vilja och våga förverkliga sina idéer. De företagare som så önskar ska också ges möjlighet till en så kallad opt-out-lösning, vilket ger företagaren möjlighet att välja bort socialförsäkringarna (föräldra-, arbetslöshets- och sjukförsäkring) och istället välja privata lösningar. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Sf289 · 2008-10-03 00:00:00 — Studerande från andra länder tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studerande med studiemedel från annat nordiskt land eller EU/EES-land och vilorätten för SGI/FGI i samband med studier efter arbete i . kan personer som har arbetat i , och därefter studerat med studiemedel från CSN, erhålla lönebaserad föräldrapenning för barn som föds efter studieperiodens slut eller . Detta bygger på en förmån som medger att man vid beräkningen av mängd arbetad tid före nedkomsten kan hoppa över studieperioden, dvs. studieperioden klassificeras som vilande SGI-tid (sjukpenninggrundande inkomst). Problem uppstår dock för de personer som på motsvarande sätt har arbetat i före studierna, men som på grund av sitt medborgarskap tagit studiemedel från ett annat nordisk/europeiskt land. Denna grupp medges ej att få sin studietid klassificerad som vilande SGI-tid. Ett exempel: En finsk medborgare flyttade till . Hon fick en anställning och jobbade innan hon började studera på i . Som finsk medborgare hade hon inte möjlighet att få studiemedel från CSN utan fick vuxenstudiebidrag från . Hon blev gravid och skulle föda barn . När hon kontaktade den lokala och frågade om sin föräldrapenning uppstod det problem. Hon fyllde kraven om sex månaders arbete i men den så kallade vilorätten på SGI var inte giltig på grund av att hon hade fått finska studiemedel istället för svenska från CSN. Vi anser att regeringen skyndsamt bör överväga att utreda möjligheten att tillrättalägga den svenska lagstiftningen så att studerande med studiemedel från annat nordiskt land eller EU/EES-land inte särbehandlas negativt vad avser vilorätten för SGI/FGI i samband med studier efter arbete i .
mot · GW02Sf290 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rutinerna för handläggningsärendena mellan arbetsgivaransvaret och ska fungera mer tillfredsställande. Alltför ofta möts vi av problembeskrivningar om handläggningstider och långa väntetider vid telefonen. Till viss del handlar problematiken om att hinna betala ut medel men också hur man hanterar handläggningstider för medborgare som behöver hjälp för att klara av att arbeta vid sjukdom. har genomgått en stor omorganisation och verksamheten har centraliserats till ett färre antal kontor. Den som är sjukskriven kan ibland tvingas vänta vid telefonen i timmar för att få klarhet om kassan godkänt sjukskrivningen eller inte, när och hur utbetalningarna ska ske. Detta kan innebära att den sjukskrivne inte erhåller ersättning . För den som är sjukskriven kan det innebära oro och ekonomiska bekymmer när hushållets räkningar och mat ska betalas. Många människor har också vittnat om svårighet mellan och arbetsgivarna. Praktiska rutiner brister och handläggningstiden hos hindrar ibland sjuka att med enkla medel snabbare komma tillbaka i jobb. Ett exempel är en kvinna som bröt sin fotled. Hennes arbete består av arbetsuppgifter som hon kan klarar med bruten fotled, bara om hon löste transporten till arbetet. hade arbetsgivaren ansvaret och därmed betalade arbetsgivaren hennes taxiresor till och från arbetet. När sedan tog över ansvaret, , uppstår ett moment 22 då deras handläggningstider ligger framåt i tiden, vilket betyder att kvinnan inte vet om hon får taxiresor beviljade. Därmed måste hon stanna hemma från arbetet i väntan på besked. Detta är olyckligt för henne som individ och det är inte samhällsekonomiskt hållbart. Rutiner för handläggningsärende av denna karaktär bör ses över omgående så att övergången mellan arbetsgivaransvaret och fungerar bättre och tillfredsställande för alla parter.