ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GV02Ju13 · 2008-01-11 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:47 Utvidgad rätt till biträde vid förhör under förundersökning, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda om den föreslagna utvidgade rätten till biträde vid förhör under förundersökning kan omfattas av den allmänna rättshjälpen, vid förundersökningar rörande brott med ett minimistraff fängelse. Regeringens proposition innehåller två delar. Dels handlar det om en förbättrad information till närstående vid frihetsberövande, vilket vi är odelat positiva till. Dels handlar det om en utvidgad rätt till biträde vid förhör under förundersökning. Att få möjlighet att ha med sig ett juridiskt biträde vid ett förhör kan spela stor roll ur ett rättssäkerhetsperspektiv. krävs det att personen är skäligen misstänkt för ett visst brott för att en sådan möjlighet ska finnas. Regeringens förslag innebär att biträden kan anlitas vid förhör även utan att en skälig misstanke finns mot personen, så länge det sker utan men för utredningen och biträdet svarar mot vissa krav. Vi anser att detta är ett positivt steg för rättssäkerheten. Ett problem är dock att det är den enskilde förhörspersonen som ska stå för kostnaden för det juridiska biträdet. Detta kommer självklart att leda till att det blir den enskildes privatekonomi som avgör om ett juridiskt biträde anlitas. Att föreslå att den nya möjligheten till biträde vid förhör ska bli en del av den allmänna rättshjälpen vore emellertid att gå alltför långt. Anslaget är redan kraftigt underbudgeterat utifrån det behov som finns. I budgetmotion föreslogs en höjning av anslaget, och ytterligare medel skulle behövas även utifrån vårt förslag för att kunna göra den utvidgade rätten till biträde till en del av den allmänna rättshjälpen. Eftersom det rör sig om ett så positivt steg för rättssäkerheten anser vi dock att regeringen bör utreda om den föreslagna utvidgade rätten till biträde vid förhör under förundersökning kan omfattas av den allmänna rättshjälpen, vid förundersökningar rörande brott med ett minimistraff fängelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GV02Ju15 · 2008-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2007/08:34 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av de brottsbekämpande myndigheternas inhämtning av uppgifter från teleoperatörer. Den årliga skrivelsen om tvångsmedel är av stor vikt för att följa upp och utvärdera de inskränkningar i rätten till privatliv som gett de brottsbekämpande myndigheterna rätt att utföra. Skrivelsen har kontinuerligt förbättrats, bland annat efter motioner från . Det har emellertid uppmärksammats att polisen ofta använder sig av en genväg för att komma åt de uppgifter som annars kan inhämtas genom hemlig teleövervakning först efter domstolsbeslut. Genom att i stället begära ut uppgifter om vem som har ringt vem och när direkt från operatörerna slipper man gå vägen via domstol och får ändå samma uppgifter. Vi ser detta som en lucka i lagen som skyndsamt måste täppas till. har beslutat att hemlig teleövervakning kan ske först efter domstolsbeslut och då kan det inte finnas mindre rättssäkra sätt att komma över samma uppgifter. I väntan på att regeringen tar fram lagstiftning kring detta anser vi att det är av stor vikt att det i den årliga skrivelsen om den hemliga tvångsmedelsanvändningen redovisas hur de brottsbekämpande myndigheterna använt sig av möjligheten att inhämta uppgifter från teleoperatörer.
mot · GV02Ju17 · 2008-01-17 00:00:00 — med anledning av skr. 2007/08:34 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för offentliga ombud att fullgöra sina uppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den årliga skrivelse som redovisar användandet av hemliga tvångsmedel ska fortsätta att utvecklas och även i fortsättningen ska skickas till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla den årliga skrivelsen om hemliga tvångsmedel så att yttrar sig över den tillsyn som skett angående hemliga tvångsmedel i skrivelsen. Den förra socialdemokratiska regeringen införde ett system med offentliga ombud som kom att gälla . Syftet var att stärka den enskildes rättsskydd och att skapa ytterligare rättssäkerhetsgarantier i fråga om ärenden om hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning. Systemet med offentliga ombud fyller en viktig funktion. För ett rättssamhälle är det mycket viktigt att den enskildes rätt och integritetsintressen i allmänhet tas till vara. Att systemet med offentliga ombud fungerar på ett tillfredsställande sätt är särskilt betydelsefullt då fler tvångsmedel kommit till polis och åklagares förfogande. I stort sett har systemet med de offentliga ombuden fungerat bra, men det har även funnits en del kritik. Kallelser till förhandlingar med kort varsel och liten tid för att sätta sig in i ärenden är några synpunkter. Men kritiken omfattar även det olämpliga i att det är regeringen som utser ombuden och att ombuden inte företräder den enskilde utan endast allmänhetens intressen. Därför bör regeringen se till att förbättra möjligheterna för offentliga ombud att fullgöra sina uppdrag. Regeringen redovisar hur reglerna om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning har tillämpats. För att förstärka rättssäkerheten kring användandet av hemliga tvångsmedel och tillgodose önskemål om utökad redovisning har skrivelsen blivit mer fyllig. När den nya bildas har den till uppgift att utöva tillsyn över brottsbekämpande myndigheters användning av hemliga tvångsmedel och kvalificerade skyddsidentiteter och därmed sammanhängande verksamhet. Det skulle då te sig naturligt att , i den årliga skrivelsen, redovisar hur reglerna för användningen av hemliga tvångsmedel utvecklats. Vi menar att regeringen ska låta yttra sig över skrivelsen innan den skickas till . Vi vill att regeringen tar detta krav med sig i sitt framtida arbete med den årliga skrivelsen om hur hemliga tvångsmedel använts. Vi anser dessutom att den årliga skrivelse som redovisar användandet av hemliga tvångsmedel ska fortsätta att utvecklas och fördjupas samt att den även i fortsättningen ska skickas till .
mot · GV02So8 · 2008-01-16 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:43 Rapporteringsskyldighet av ej verkställda beslut enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra villkoren för frivilliga samhällsarbetare samt att underlätta rekryteringen av bl.a. kontaktpersoner. Kontaktpersoner är en del av den grupp människor som i det tysta gör en enormt viktig insats för en mycket liten ersättning. De frivilligarbetare som utför dessa arbetsinsatser gör ett arbete som motsvarar ca 10000 årsarbeten. Skulle inte dessa personer vara beredda att ge av sin tid och sitt engagemang till medmänniskorna skulle samhället vara tvunget att behöva anställa 10000 personer i stället för frivilligarbetarna. Frivilligarbetarna ställer inte upp för pengarnas skull. Bidraget de får täcker knappt, om alls, kostnaderna för telefon, bil, fika eller bio eller andra utgifter. De gör allt arbete för att de vet att de behövs och för att de ser vad det betyder för de personer de jobbar för. Problemet att få kontaktpersoner till dem som har beviljats detta blir allt större, vilket också utredningen som ligger till grund för propositionen visar. Att höja avdragsgränsen är en åtgärd som ytterligare kommer att försvåra detta arbete för kommunerna. Staten måste ta sitt ansvar och rätta till den skada man förorsakat och vidta åtgärder.
mot · GV02T3 · 2008-01-29 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:46 Efterkonvertering av personbilar för alternativbränslen, m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stimulansåtgärder för att öka efterkonvertering av personbilar för alternativa bränslen. I takt med att alltfler bilister vill ta sitt ansvar för konsekvenserna av klimatförändringarna ökar intresset för miljöbilar som drivs med alternativa bränslen. Trots regeringens miljöbilspremie på , är det få som kan köpa en ny bil. För många låg- och medelinkomsttagare är det inte möjligt att investera närmare en kvarts miljon kronor i en ny bil. Risken är därför stor att regeringens miljöbilspremie framför allt går till bilköpare med höga inkomster. Därför föreslår vi att även bilägare som vill efterkonvertera sina bensinbilar till mer miljövänliga alternativ får ta del av en subvention från staten. Trots att antalet sålda miljöbilar slagit rekord 2007 är det nödvändigt att fler bilar drivs med alternativa bränslen. Trots att etanolförsäljningen har varit den högsta sedan introduktionen krävs det mer för att ska komma bort från oljeberoendet. Efterkonvertering behövs, dvs. äldre bensindrivna bilar ska utan hinder kunna byggas om så att de kan drivas med etanol eller andra biodrivmedel. Den tidigare socialdemokratiska regeringen gav därför i uppdrag att utreda hur det skulle kunna ske. Att efterkonvertera sin personbil är dyrt och det blir mycket kostsamt även med den nya lagstiftningen. Delar av investeringen kan dock räknas hem för den enskilde. Bilar som kan drivas med biobränsle klassas som miljöbilar och omfattas därmed av en rad förmåner, bl.a. lägre förmånsskatt om bilen används som tjänstebil, befrielse från trängselskatt i och fri parkering i många kommuner. Dessutom innebär skattebefrielsen för biodrivmedel att det är billigare för konsumenten att tanka etanol eller gas än bensin. Det finns stora miljövinster att göra på efterkonvertering, men det behövs stimulanser och politisk vilja. Vi föreslår att regeringen återkommer till med förslag till stimulansåtgärder för att öka efterkonvertering av bilar till alternativa bränslen. Vi föreslår även att regeringen återkommer med förslag som förenklar och gör besiktningsproceduren av efterkonverterade bilar billigare.
mot · GV02Fi6 · 2008-02-01 00:00:00 — med anledning av redog. 2007/08:RRS18 styrelses redogörelse angående regeringens redovisning av utgiftstaket m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utgiftstaken bör avskaffas. lägger fram flera rekommendationer om att göra principerna bakom utgiftstaken än mer rigida. har svårt att se att det skulle finnas några andra syften bakom utgiftstaken, såsom de fungerar , än att bygga in den politiska målsättningen om att minska de offentliga utgifternas storlek i själva den politiska processen. styrelses beskrivning av en stark koppling mellan utgiftstak och överskottsmål är legio i den politiska debatten, men kräver också skygglappar inför det uppenbara faktum att inkomster har lika stora effekter på överskottens storlek som utgifter. Intresset för att binda upp den politiska processen kring ett inkomstgolv, efter motsvarande principer som utgiftstaken, får dock betraktas som ljummet. vill inte heller se ett sådant inkomstgolv. Väljs en ny regering på en valplattform som är inriktad på att, till exempel, sänka skatterna för de redan förmögna med mångmiljardbelopp, så ska den politiken också kunna genomföras. Den legitima kritiken av en sådan regerings politik utgår från medborgares politiska åsikter, inte från vilket budgetsystem tidigare riksdagsmajoriteter har byggt upp. Därför bör utgiftstaken avskaffas. beskrivning av och rekommendationer för dem syftar tvärtom till att ge dem större politisk tyngd.
mot · GV02Fi7 · 2008-02-29 00:00:00 — med anledning av framst. 2007/08:RB3 Förlängning av deltagande i Internationella valutafondens (IMF) Nya lånearrangemang (NAB) tillkännager för som sin mening vad som anförs i motionen om att kontinuerligt ska sänka sitt låneåtagande inom ramen för NAB så länge IMF fortsätter att ställa krav på privatiseringar och avregleringar. Det är varje lands demokratiska rättighet att självt, i en demokratisk process, få besluta i frågor som om en viss gemensam tillgång ska privatiseras eller om en viss marknad ska avregleras. Varje gång IMF använder sin samlade makt för att ställa krav på sådana beslut, bryter man mot de demokratiska rättigheterna. Att IMF:s krav i land efter land har misslyckats med målet att skapa väl fungerande ekonomier, men däremot ofta lyckats med att berika stora företag i väst, bidrar förstås till det illegitima draget i dess roll i världsekonomin. Det är dock inte den centrala fråga vi vill lyfta: ekonomisk utveckling är komplex, och det finns få exempel på ekonomisk politik som fått rätt i allt. Det som framför allt gör IMF illegitimt är inte dess misslyckanden, utan att dess beslut står i vägen för demokratiska processer. De som ska avgöra om ska genomföras eller inte måste vara ländernas egna befolkningar först då kan principen om allmän och lika rösträtt i de här frågorna realiseras. Det var inte rimligt att de gamla koloniala imperierna påtvingade sina kolonier liberala dogmer beslutade i eller . Lika orimligt är det att de rika ländernas eliter , genom IMF, påtvingar fattiga länder privatiseringar och avregleringar som det inte finns demokratiskt stöd för. kan inte gärna fortsätta att tala om vikten av demokratisering i världen, som vi deltar i den beslutsgången. Vi föreslår att kontinuerligt ska sänka sitt låneåtagande inom ramen för NAB så länge IMF fortsätter att ställa krav på privatiseringar och avregleringar. Det skulle skicka en tydlig signal om att den rika världens maktmissbruk måste få ett stopp, och att demokratiska krav kan ställas också mot västvärldens stater. har redan genomfört liknande åtgärder. Också skulle kunna hjälpa till att lyfta frågan, så att de diskussioner som pågår i många fattiga länder börjar tas upp även i IMF.
mot · GV02Ju20 · 2008-02-27 00:00:00 — med anledning av skr. 2007/08:64 Nationellt ansvar och internationellt engagemang - En nationell strategi för att möta hotet från terrorism tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkreta förslag på hur arbetet för att skapa medvetande om enskildas ansvar i krissituationer bör bedrivas och om vilka de egentliga hoten är. Säkerheten angår alla i den meningen att alla aktörer i samhället är med och påverkar den. Erfarenheter visar att ju mer man vet om det som inträffar, desto bättre klarar man av händelsen och undviker att bli ett offer. kan vi konstatera att medborgarnas krav ofta inte överensstämmer med samhällets förmåga. Vi har orealistiska, kanske också ogenomtänkta, krav. Någon annan ska fixa det. Detta leder fram till att det behövs en mänsklig infrastruktur ett brett folkligt engagemang för att på ett resultatgivande sätt kunna bidra till ökad säkerhet och krisberedskap i samhället. I skrivelsen konstaterar regeringen att ett arbete ska påbörjas för att skapa medvetande om enskildas ansvar i krissituationer och om vilka de egentliga hoten är. Det är ett fundamentalt konstaterande som dock inte följs upp med konkreta förslag, trots att sådana finns. Vi avser det förslag till övergripande inriktning för information till allmänheten om säkerhetspolitik, försvarspolitik, krisberedskap och skydd mot olyckor som Styrelsen för psyklogiskt försvar lämnade till regeringen . Förslaget har utarbetats enligt ett regeringsbeslut . Styrelsen för psykologiskt försvar konstaterar att alla som intervjuats i samband med den utredning som ligger till grund för förslaget utan undantag ser behovet av att det offentliga kommunicerar med medborgarna i de viktiga frågor som rör samhällets säkerhet. Kommunikation är nyckelbegreppet i sammanhanget. Framgång i uppgiften ställer särskilda krav på hur kunskap och erfarenheter förpackas och distribueras till allmänheten. Detta måste ske i former så att allmänheten känner sig berörd och delaktig. Det är förutsättningen för ett eget ansvarstagande och engagemang. Det är vår bedömning att förslaget från Styrelsen för psykologiskt försvar genomsyras av detta. Vi efterlyser en konkret och finansierad plan, som bygger på att det engagemang som finns i det svenska samhället för dessa frågor tas till vara. Regeringens skrivelse ger dessvärre inga besked på denna synnerligen viktiga punkt. Skrivelsens fokus ligger visserligen på terrorism, men erfarenheter visar att konsekvenserna av olika skador ofta blir desamma, oavsett om de har uppstått genom avsiktliga handlingar eller som en följd av olyckor, slarv eller okunnighet. Av detta följer också att många av de förebyggande åtgärderna och de direkta motåtgärderna blir likartade.
mot · GV02Ub2 · 2008-02-28 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:50 Nya skolmyndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att fullt ut värna de ansvarsområden som finns inom Myndigheten för skolutveckling samt Nationellt centrum för flexibelt lärande. Propositionen innebär en ändrad myndighetsstruktur på skolområdet och för myndigheternas ansvarsområden. Bland annat ska nya myndigheter, och Specialpedagogiska skolmyndigheten, bildas. Myndigheten för skolutveckling ska läggas ned och viss verksamhet flyttas till . Även Nationellt centrum för flexibelt lärande ska läggas ned och viss verksamhet flyttas till andra myndigheter. Ambitionsnivån när det gäller såväl skolutveckling som livslångt lärande tonas märkbart ned detta trots att det handlar om två områden som såväl för utbildningsväsendets som för samhällets del är av strategisk betydelse. Dessutom innebär detta en koncentration till . Enligt propositionen kommer det även i fortsättningen att genomföras statliga utvecklingsinsatser men inte i samma utsträckning som . Propositionen preciserar inte vilka verksamheter som staten bör ha fortsatt ansvar för, bara att det statliga utvecklingsstödet kommer att stramas upp, men det framgår tydligt att det statliga ansvaret för skolutveckling ska begränsas och renodlas. Enligt propositionen ska varje huvudman, skola och verksamhet ansvara för kvalitetsutvecklingen och de statliga utvecklingsinsatserna begränsas avseende såväl inriktning som arbetssätt. Vi menar att det behövs mer och tydligare uppföljning på nationell nivå, särskilt i när behoven av förbättrad kvalitet och resultatuppföljning i skolan ökar. För oss är det av största vikt att staten även framöver ansvarar för de nationella utvecklingsinsatserna inom skolan. För att kunna garantera en likvärdig skola krävs att nationellt identifierade behov styr. Dagens skola behöver snarare mer än mindre nationella insatser för att sprida moderna pedagogiska forskningsresultat och goda lokala exempel till alla skolor i hela landet. Det finns ett tydligt behov av nationella insatser även . Därför ser vi med oro på att regeringen så tydligt i propositionen uttalar att man avser att minska sitt ansvar för de nationella utvecklingsinsatserna när Myndigheten för skolutveckling samt Nationellt centrum för flexibelt lärande läggs ned. Regeringen måste ta ansvar för att framför allt mindre kommuner och segregerade områden inte drabbas av negativa konsekvenser när Myndigheten för skolutveckling försvinner. Det bör tydligt framgå vem som ska ansvara för vad innan uppgifter riskerar att falla bort, inte minst eftersom man även tydligt uttalar att propositionens konsekvenser inte kommer att innebära ett ökat ansvarstagande för kommunerna. De verksamheter som bedrivs på Nationellt centrum för flexibelt lärande och som planeras flyttas över till annan myndighet bör preciseras mer noggrant innan myndigheten läggs ned. Utveckling av läromedel för personer med teckenspråk som förstaspråk ska föras över till Specialpedagogiska skolmyndigheten. Det är av stor vikt att den verksamheten inte nedprioriteras i samband med att myndigheten läggs ned.
mot · GV02A11 · 2008-03-31 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:72 Utvidgat system med prövningstillstånd i Arbetsdomstolen, m.m. beslutar att lagen om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 3 kap. 6§ andra och tredje styckena ges den lydelse som redovisas i motionen och som innebär att Arbetsdomstolen är domför med ordförande samt en ledamot från vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan vid behandling av frågor om prövningstillstånd. I propositionen föreslås att lagen om rättegång vid arbetstvister ändras så att prövningstillstånd ska omfatta tingsrättens alla beslut och domar som överklagas till Arbetsdomstolen. Frågor om prövningstillstånd ska avgöras av tre lagfarna domare, och s.k. intresseledamöter ska inte delta i dessa beslut. Vidare föreslås att ordförande i ska anställas som ordinarie domare i domstolen. bifaller det sistnämnda förslaget. Remissinstanserna har i huvudsak positiva yttranden om promemorians förslag. Dock finns tveksamheter när det gäller sammansättningen vid beslut om prövningstillstånd bl.a. från Arbetsgivaralliansen och LO. Båda dessa anser att intresseledamöter ska delta i besluten. anser att intresseledamöternas kunskap och perspektiv är viktiga att ta till vara då viktiga prejudikat ska formas på svensk arbetsmarknad. Kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter är en hörnsten i utformandet av villkoren i och tolkningen av svensk arbetsrätt. Detta perspektiv är viktigt i Arbetsdomstolens roll som prejudikatinstans. föreslår att propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister 3 kap. 6 § andra och tredje styckena ges följande lydelse: Arbetsdomstolen är även domför med ordförande samt en ledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan 1. vid huvudförhandling i mål som saknar betydelse för ledning av rättstillämpningen och även i övrigt är av enklare slag 2. vid avgörande av mål utan huvudförhandling 3. vid behandling av frågor om prövningstillstånd 4. vid annan handläggning som inte sker vid huvudförhandling. Arbetsdomstolen är vidare domför med tre lagfarna domare vid handläggning som avses i andra stycket 2, 3 eller 4, om prövningen i väsentlig grad avser annat än arbetsrättsliga frågor. Detta bör besluta.