ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sf361 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och utreda vem som ska ansvara för bedömningen av sjukskrivning och sjukskrivningstid och var ansvaret ska ligga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över läkarnas förutsättningar att göra adekvata bedömningar när behovet av sjukskrivningar ska avgöras. En olycklig utveckling som har formats genom politiska beslut är bedömningen av människors arbetsförmåga. är det förtroendeläkare som bedömer och rekommenderar om sjukskrivning och lämplig sjukskrivningstid, en läkare som befinner sig långt ifrån den sjuke. Den som är sjuk och den sjukes läkare träffas, den sjuke blir undersökt och läkaren bedömer arbetsförmågan utifrån undersökningen av patientens behov av sjukskrivning, men läkaren har enligt det nya systemet inte längre förtroendet att avgöra rätten till sjukskrivning och eventuell sjukskrivningstid. Inte heller patientens eget omdöme och bedömningsförmåga av sin sjukdom tillmäts något större värde. Ansvaret ligger nu på särskilda förtroendeläkare som utan att träffa den sjuke skall avgöra om denne har rätt till sjukskrivning eller ej. har på regeringens uppdrag nu utfärdat rekommendationer på lämplig sjukskrivningstid för olika sjukdomar. Några läkare har välkomnat detta som ett stöd medan majoriteten av oss har varit kritiska. En slutsats och tolkning av utvecklingen blir att den svenska läkarkåren, men många års utbildning och praktik, inte har tillräckliga kunskaper att avgöra enskilda människors arbetsförmåga. Det gör man bättre genom administrativa beslut och genom rekommendationer från . Som vi ser det är det inte möjligt att på avstånd bedöma enskilda individers behov av sjukskrivning i olika sjukskrivningssituationer. Dels är vi olika fysiskt och psykiskt formade, dels skiftar människors livssituationer. Den som har en unik möjlighet att bedöma detta är den undersökande läkaren. Om något brister är det här man ska stärka resurserna. har ett ansvar för försäkringen enligt lagen och att givetvis bör ha ett slutligt avgörande. Vi anser ändå att den kontroll anser sig behöva göra för att kunna uppfylla sitt ansvar i första hand skall göras i kontakt med den vårdande läkaren. Behövs det ytterligare en läkarbedömning bör den göras vid den aktuella vårdcentral där patienten vårdas. Människan måste alltid sättas främst. Våra försäkringssystem är ett medel för att tillgodose dem som av olika orsaker, i olika skeden i livet, behöver stöd. Det kan handla om ekonomiska eller vårdande insatser i syfte till ökad hälsa och skapa ett bra liv. Det är därför angeläget att regeringen ser över och utreder vem och var ansvaret skall ligga vid bedömningen av sjukskrivning och sjukskrivningstid.
mot · GW02Sf365 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över och ändra lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på sådant sätt att alla barn som föds i ska ha rätt att få svenskt medborgarskap oavsett föräldrarnas medborgarskap. Ett nyfött barn med svensk anknytning blir svensk medborgare under vissa förutsättningar, vilka anges i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Av lagen framgår att ett nyfött barn med föräldrar där båda är utländska medborgare inte automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap. Det är otidsenligt. Alla barn som föds i och vars föräldrar har uppehållstillstånd i borde ges möjligheten att förvärva ett svenskt medborgarskap direkt. En sådan reform skulle tydligt markera att alla som föds i vårt land är svenskar och därför ska ha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter. Det finns flera länder som har en medborgarskapslag i enlighet med de intentioner som anförs i motionen, däribland . Regeringen bör därför se över och ändra lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap på sådant sätt att alla barn som föds i ska ha rätt att förvärva svenskt medborgarskap oavsett föräldrarnas medborgarskap.
mot · GW02Sf371 · 2008-10-06 00:00:00 — Översyn av rätten till kontaktdagar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligt se över lagstiftningen avseende rätten till kontaktdagar för föräldrar med barn som omfattas av LSS. Det är av stor vikt att föräldrar till barn med funktionsnedsättning får möjlighet att lära sig mer om hur de kan stödja sitt barn. Därför kan föräldrar till barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) få ersättning i form av tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar. Ersättningen ges till föräldrar, familjehemsföräldrar, vårdnadshavare och blivande adoptivföräldrar med barn . Ersättningen ges under per barn och år och dagarna går inte att spara till ett senare år. Kontaktdagarna är avsedda att nyttjas då man avstår från förvärvsarbete för att delta i föräldrautbildning, besöka barnets förskola eller skola, medverka i någon aktivitet som anordnas av skolan. Dessa kontaktdagar fyller ett mycket bra syfte och är oumbärliga för många föräldrar. Dessvärre skapar åldersgränsen stora problem. En person som omfattas av LSS har rätt att gå i skolan men möjligheten till kontaktdagar slutar redan då barnet fyller . Behovet för föräldrarna att delta i barnens vardag slutar dock inte över . Under exempelvis gymnasietiden är det många nya saker och nya insatser som krävs även av föräldrarna. För föräldrar med barn på behandlingshem kan det också vara nödvändigt med kontinuerliga möten med läkare och behandlingspersonal. Då föräldrar med barn inte har rätt tvingas föräldrarna ta ut semester eller nyttja flextid för att sköta sitt barn. Detta är inte acceptabelt; alla barn som omfattas av LSS borde ha rätt till kontaktdagar under alla sina skolår. Regeringen bör därför se över lagstiftningen avseende rätten till kontaktdagar för föräldrar med barn som omfattas av LSS.
mot · GW02Sf372 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till hur synskadade kan få en kvalificerad rehabilitering. Synskadade har svårt att finna och få ett arbete. Enligt den rapport som lämnade till regeringen har av personer med synskada ett arbete. av synskadade som sökte arbete hos Arbetsförmedlingen fick en anställning. För dem som blir synskadade i vuxen ålder är utslagningen från arbetsmarknaden betydande. En av orsakerna till det stora utanförskapet är att det saknas en kvalificerad rehabilitering som kan stärka synskadade inför de krav som finns på arbetsmarknaden. Landstingens syncentraler, som är den enda resursen för rehabilitering av personer med synskada, har inte kapacitet eller kompetens för att ge arbetslivsinriktad rehabilitering. De uppfattar sig inte heller ha detta ansvar. De insatser som görs inom Arbetsförmedlingens avdelning rehabilitering till arbete är också alltför otillräckliga för att uppfylla de behov som synskadade har. Arbetsmarknaden ställer stora krav på den enskildes kompetens och utan en sammanhållen arbetslivsinriktad rehabilitering utestängs många synskadade från arbetsmarknaden och får leva på bidrag. Regeringen bör se över möjligheten att utreda hur synskadade ska få en kvalificerad arbetslivsinriktad rehabilitering och vilken myndighet som ska ha ansvar för den.
mot · GW02Sf377 · 2008-10-07 00:00:00 — Socialförsäkringarna och unga mammor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av socialförsäkringssystemet så att det fungerar tillfredsställande för både gravida och mödrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till boende för unga föräldrar. Det hävdas ofta att abort är ett val, men för många gravida upplevs inte alternativet att föda barnet som en valmöjlighet. Det vanligaste skälet till abort verkar efter en kunskapsöversikt vara just ekonomiska skäl: En studie av , , och som publicerats i Acta Obstetricia et Gynecologica Scandinavica Reasons for pregnancy termination, contraceptive habits and contraceptive failure among Swedish women requesting an early pregnancy termination (2002) visade att av dem som gjorde abort, valde det av ekonomiska skäl. I Xist/intervjustudie Unga mammors röster (2003) visade det sig också att somliga unga kvinnor pressas att välja abort, ibland genom att inte ges ekonomiska möjligheter att kunna välja att föda barnet. I nya doktorsavhandling , Sexual Risk Taking, framgår det att unga kvinnor av praktiska, social och ekonomiska skäl inte såg fullföljandet av graviditeten som ett realistiskt alternativ. I doktorsavhandling , Risk-Taking Behaviour and Sexuality in Swedish Adolescents (, 2007) framgår det att av de 119 tillfrågade klinikerna anser att social/economical problems är en av de tre viktigaste orsakerna till abort. Alla de ovan nämnda studierna visar att socialförsäkringssystem är otillräckliga för att tillmötesgå behoven hos unga föräldrar. I har man framgångsrikt minskat antalet tonårsaborter , genom att öka engångsstödet till kvinnor från 3 000 till dagens 34000norska kronor. Kritiken mot avsaknaden av alternativ har varit stor och den förre statsministern för Höyre, , har hävdat att dagens fødselspolitikk er abortfremkallende. I en jämförelse är de norska ersättningssystemen redan nu åtskilligt generösare än de svenska. Situationen för oplanerat gravida och unga mödrar har Stiftelsen belyst i en rapport . Resultatet var nedslående. Rapporten lyfter fram åtskilliga förändringar som behövs i bland annat socialförsäkringssystem samt utbildningssatsningar och möjligheter till boende för unga föräldrar. Det otillräckliga ekonomiska stödet begränsar, enligt rapporten, unga kvinnors möjligheter att använda sina resurser och att påverka sin situation och kan bidra till en stigmatisering av deras situation som utsatta. I är det den sjukpenningsgrundande inkomsten som baserar sin ersättning på för till exempel sjukpenning, föräldrapenning, havandeskapspenning och tillfällig föräldrapenning. För en kvinna som efter studier har börjat arbeta kan föräldrapenningen uppgå till ca en kvarts miljon kronor. En kvinna som inte har slutfört studierna är ofta tvungen att vända sig till för att kunna klara sig över huvud taget. Det är inte rimligt att de kvinnor som behöver det mest får minst.
mot · GW02Sf379 · 2008-10-07 00:00:00 — Vi avsätter för att starta och utvärdera ett pilotprojekt i tre kommuner. Källa SCB gällande 2006. Samtliga individer i den aktuella gruppen var 90 561, 72557 var kvinnor. Samtliga tabeller framräknade av .
mot · GW02Sf4 · 2008-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:7 Kraftfullare nedsättning av socialavgifter för unga avslår proposition 2008/09:7. begär att regeringen återkommer med lagförslag om en nedsättning av arbetsgivaravgifterna och de sociala avgifterna i enlighet med det förslag som presenteras i motionen. Regeringen föreslår att nedsättningen av socialavgifterna för unga som existerar utvidgas. Regeringens förslag innebär att socialavgifterna för ungdomar upp t.o.m. utgår (15,arbetsgivaravgift och egenavgifter) mot för övriga arbetstagare. Regeringen anför som motiv till nedsättningen den fortsatt höga arbetslösheten bland unga. Vi delar givetvis regeringens syn att arbetslösheten för ungdomar bör minska. Den metod som man valt är dock ineffektiv och mycket kostsam och skapar dessutom märkliga tröskeleffekter där unga människor får högre arbetsgivaravgifter. En mycket stor del av avgiftssänkningen tillfaller dessutom stora företag som normalt anställer många ungdomar och som skulle ha gjort det även utan nedsättningen. Selektiva skattesänkningar av arbetsgivaravgifterna gör dessutom skattesystemet krångligare, mindre enhetligt och svårare att överblicka. Trots detta kan selektiva nedsättningar vara motiverade t.ex. för att hjälpa människor som verkligen har det svårt att ta sig in på arbetsmarkanden. Subventionerade anställningar kan vara motiverade av att personerna som får stöd har lägre produktivitet eller upplevs ha lägre produktivitet än andra. Ungdomar som grupp har däremot inte denna lägre produktivitet, snarare tvärtom. Många nyutbildade ungdomar har mycket lätt att få arbete. Arbetsgivaravgiftssänkningen för ungdomar riktar sig till alla ungdomar och är därför ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen i denna grupp, vilket även konstaterat1. I stället för regeringens dyra och ineffektiva nedsättning av socialavgifterna för unga föreslår vi i i vår budgetmotion en nedsättning av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna för de minsta företagen med syfte att underlätta för småföretagen att växa. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgiften sätts ned på en maximal lönesumma på , vilket ger en maximal nedsättning för varje företag på (se tabell nedan). Vi föreslår också att soloföretagare får en nedsättning så att de endast betalar ålderspensionsavgiften, för den första anställda . För soloföretagaren innebär detta minskade kostnader för den första anställda med (beräknat på en månadslön på ). Nedsättning av arbetsgivaravgifterna upp till en lönesumma på maximalt 2,5 miljoner Total nedsättning/månad , Finanspolitiska rådets rapport s. 210 f.
mot · GW02Sk2 · 2008-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:12 Trängselskatt för miljöbilar avslår proposition 2008/09:12. Enligt dagens regler behöver trängselskatt inte betalas för miljöbilar t.o.m. . Regeringen föreslår nu att det här s.k. miljöbilsundantaget i lagen (2004:629) om trängselskatt ska upphöra att gälla . Vi tycker att regeringens förslag är feltänkt. Det är inte lämpligt att med korta tidsintervaller ändra skatte- och avdragsregler. Undantaget som bara har funnits ska nu plötsligt avskaffas! Andelen skattebefriade miljöbilar är fortfarande lågt, . Men om regeringen vågar visa lite tålamod kan det bli många fler. Vi anser att det nu gällande miljöbilsundantaget till 2012 ska behållas eftersom det är bra för miljön, luften och hälsan i . Definitionen av vad som är miljöbilar måste bli tydligare och skärpas . Det är ju exempelvis tveklöst så att stora tunga bilar oftast förorenar mer än mindre bilar. Målet måste vara att få fram en modell där trängselskatten bättre än har en tydlig koppling till föroreningsmängden.
mot · GW02Sk234 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjliggörande av s.k. vinstandelslån i fåmansföretag. Många företagare vittnar om svårigheterna att finna kapital för att investera och satsa på tillväxt. Fonder och riskkapitalbolag når inte ända fram till många av landets små och medelstora företag. Avskaffandet av förmögenhetsskatten kommer att underlätta kapitalanskaffningen för små och medelstora företag. När fler personer har pengar i ökar kontaktytorna för investeringar i små och medelstora företag, vilket innebär att möjligheter till investeringar i dessa företag då kommer att öka. En del entreprenörer är dock så angelägna om att behålla kontrollen över sin idé att de är tveksamma till att ta in externt kapital, som är förbundet med ägande i företaget. Dessa entreprenörer avstår hellre från investeringskapital än att förlora majoriteten av sitt ägande i företaget. Det finns dock en bra lösning för att entreprenör skall kunna ta in externt kapital utan att minska sin ägarandel i företaget. Genom ett så kallat vinstandelslån kan investerare och entreprenör komma överens om att en andel, ränta, av avkastningen från en ny investering går till investeraren. Detta är en vanlig metod att ta in kapital till nya företag i till exempel . I är dock vinstandelslån i praktiken omöjliga att genomföra eftersom de så kallade fåmansbolagsreglerna omöjliggör för företag att dra av kostnaden för räntan på vinstandelslån om investeraren är engagerad i företaget, exempelvis genom att sitta i styrelsen. Det är därför angeläget med en översyn av diskriminerande stoppregler mot fåmansföretag i syfte att möjliggöra vinstandelslån.
mot · GW02Sk238 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ändrade skatteregler för småföretagare. Den som har en enskild firma uppmanas innan ens verksamhetsåret har startat att inlämna en preliminär inkomstdeklaration till skattemyndigheten om hur mycket inkomster som förväntas kommande år. Detta kan bara bli en mer eller mindre kvalificerad gissning av företagaren. Uppmaningen är främst ett bekymmer för de företag som har en ojämn inkomstfördelning . fördelar den förväntade inkomsten jämnt över året för att företagaren ska betala in skatt utifrån den förväntade/uppskattade årsinkomsten. Om det rör sig om en verksamhet där huvuddelen av inkomsterna ligger ska företagaren ändå börja skatta för de inkomster som ännu inte kommit. Om företagaren får en tuff start kan således skatteinbetalningen bli oerhört svår att klara av. Företagare med enskild firma borde ha samma inbetalningssystem som aktiebolag, där en inbetalning av skatt sker utifrån den lön som kan plockas ut . Enskilda företagare med aktiv verksamhet gör en momsredovisning/-inbetalning utifrån den försäljning de haft. På samma sätt borde man kunna göra med skatt på den lön man kan plocka ut. Ett sådant system skulle innebära att en månad med låga inkomster betalas lite in i skatt och tvärtom den månad företagaren tjänar mer. Det ger företagaren möjlighet att överleva en besvärlig period och följer en logik i skatteinbetalningarna. Dessutom kan företagen ha en månad där en stor del av kostnaderna går till försäkringar. Inte heller detta tar dagens system hänsyn till. Totalsumman för staten blir densamma men det skapar en jämn ekonomisk rytm för småföretagen som inte lever med så stora ekonomiska reserver. Det ligger en logik i att betala skatt utifrån den lön som företaget har betalat ut. En del nystartade företag kan stupa på dagens system eftersom de kan vara lite för optimistiska vad gäller den egna affärsidén. Detta kan innebära att småföretagen betalar in för mycket skatt när de startar sin verksamhet och därigenom sätter sig själva och sitt företag i en svår sits. Det är inte rimligt att en viss företagsform ur skattesynpunkt behandlas på ett annat sätt än andra. Om företagarna inte har att sätta in i aktiekapital får de av någon anledning en annan form av skattebetalning. För att stimulera företagandet måste detta orimliga förhållande ändras.
mot · GW02Sk245 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tull på gåvor. Vi lever i en globaliserad värld där det blir allt vanligare att människor flyttar över gränser och av olika anledningar bosätter sig i ett nytt land tillfälligt eller för gott. Denna migration leder till att vänskaps- och släktskapsband knyts mellan olika nationaliteter och att allt fler bor på avstånd från sina nära och kära. Med avståndet ökar betydelsen av kommunikationskanaler som telefon, e-post, men också post. Ett vanligt sätt att visa sin omtanke om en släkting eller vän är till exempel att skicka en gåva till högtidsdagar som födelsedag eller . När en gåva skickas från ett land utanför EU måste mottagaren betala en tull på det värde som överstiger . För gåvor som understiger i värde tas en schablontull om ut. Överstiger försändelsen tas tull enligt tulltaxan ut, vilket kan variera mellan . Beloppsgränsen för tullfrihet är låg om man betraktar värdet av gåvor som utbyts mellan industrialiserade länder. Den är också låg i jämförelse med vad som är avdragsgillt när ett företag köper en gåva åt en anställd. En jubileumsgåva vid jämna födelsedagar är gränsen till exempel. Det är viktigt att göra en avgränsning mellan privata relationer och affärs- eller anställningsrelationer. Beskattning av gåva till anställd är reglerad eftersom den i annat fall kan ersätta intjänad lön. Sådana skäl kan däremot inte anses föreligga mellan privatpersoner med släktband. Mot den bakgrunden borde regeringen överväga att höja beloppet till en rimlig nivå så att människor själva kan besluta om gåvans storlek. Summan bör i så fall fortsättningsvis indexeras. Alternativt kan gåvor mellan privatpersoner med släktband helt tullbefrias.
mot · GW02Sk246 · 2008-10-01 00:00:00 — Friskvårdsavdrag för enskilda näringsidkare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de som driver enskilda firmor och handelsbolag också bör ges rätt att göra avdrag för friskvård. kan arbetsgivare erbjuda personal motionsaktiviteter av enklare slag och mindre värde. Det kallas skattefri motion och innebär att ett företag kan göra avdrag för friskvård som personalen deltar i. Detta gäller även ägaren av ett aktiebolag om denne har en anställning i företaget. Arbetsgivaren kan alltså ersätta en anställds utlägg under förutsättning att betalningen avser förmåner som uppfyller kriterierna för skattefria motions- eller friskvårdsaktiviteter. Problemet är att en enskild näringsidkare eller delägare i ett handelsbolag/kommanditbolag inte kan göra detta avdrag eftersom de inte är anställda i företaget. Att inte den enskilde företagaren själv kan göra avdrag för egen friskvård på samma sätt som för de anställda är inte rimligt. Dagens system måste ses som orättvist eftersom enskilda näringsidkare inte har samma möjligheter till skattefri motion och friskvård som anställda trots att behovet säkert är lika stort och kanske större eftersom en enskild näringsidkare ofta lever i en pressad situation. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Sk247 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fåmansbolagsreglerna, de s.k. 3:12-reglerna. behöver fler företagare och därför en politik som gör det attraktivt att vara företagare. Alliansregeringen har tagit många steg i att göra mer företagsvänligt. Bland annat har fåmansbolagsreglerna, 3:12-reglerna reformerats. Men fortfarande gör fåmansbolagsreglerna att avkastningen på investeringar i eget företagande kan beskattas hårdare än avkastningen från placeringar på börsen. Huvudmotivet för reglerna är att förhindra att företagare i stället för lön tar ut överskottet som utdelning eller vinst vid försäljning av företaget med lägre skatt. Men även om reglerna förbättrats så kvarstår det faktum att vissa företagare fortfarande har en betydligt hårdare beskattning på investeringar i sina egna bolag än om de investerar i börsbolag eller andra onoterade bolag. De nya fåmansbolagsreglerna är dessutom krångliga. Den nu gällande regleringen är också, redaktionellt och språkligt, så komplicerad och svårtillgänglig att det på de flesta andra rättsområden inte skulle ansetts godtagbart. Med hänvisning till ovan nämnda motiv bör det övervägas om inte 3:12-reglerna helt kan avskaffas och ersättas med ett enklare och mer rättvist system som inte missgynnar egna företagare.
mot · GW02Sk249 · 2008-10-01 00:00:00 — Främjande av entreprenörskap och företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagarkonton. behöver fler entreprenörer. Utveckling och välstånd bygger på en utveckling av människans kreativitet, vilja och skaparlust. För att skapa dynamik och tillväxt i svensk ekonomi måste det finnas utrymme för människors eget initiativ. Genom att öppna olika vägar till att starta företag bidrar vi till tillväxt och god välfärd. Det finns många människor i som brinner för entreprenörskap och företagande. Många av dessa finns bland stora bolagskoncerner eller i små och medelstora företag. Vi behöver kunna ta tillvara deras vilja att vara med och hjälpa med både erfarenhet och ekonomiska medel. Möjligheterna att hitta finansiering har stor påverkan på nyföretagande. Att hitta olika finansieringsmöjligheter är därför väsentligt. För att på ett konkret sätt kunna bidra med framför allt pengar till nystartade företag kan införande av fonder eller speciella företagskonton vara en väg som bör övervägas. Redan etablerade företag ska ha möjlighet att avsätta summor till speciella konton som det sedan finns möjlighet att söka startkapital eller investeringskapital från. Kontona kan ha olika inriktning beroende på var i landet man bor eller beroende på vilken bransch man vill in i. Speciella konton inriktade mot framför allt studenter och forskare utökar möjligheterna för nya företag som är mer kunskapsintensiva och innovativa. Företag som väljer att investera pengar i dessa konton ska sedan ha möjlighet att dra av detta på skatten. Utformningen av dessa konton och fonder bör utredas för att de ska kunna realiseras och möjliggöras .