ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02So489 · 2008-10-01 00:00:00 — Gårdsförsäljning av egenproducerat vin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta gårdsförsäljning av öl, vin och annan alkohol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förenkla reglerna för svenska vin-, öl- och andra alkoholproducenter. I , , eller går det bra, men här i blir turisterna chockade. Ett besök på den skånska vingården avslutas med en god middag där det egenproducerade vinet serveras. Tycke uppstår och de nöjda turisterna vill köpa en flaska för att ta med hem. Men se, där slår den svenska alkoholpolitiken till. Turisten får snällt åka iväg in till staden med förhoppningen att Systembolaget har vinet på lager eller hinner beställa hem innan semestern är över. Svensk alkoholpolitik är restriktiv och ska även fortsättningsvis vara så för att minska alkoholmissbruket. Men det är knappast genom försäljning av egenproducerat vin på den lokala vingården, öl hos mikrobryggerierna eller en dyr flaska på de få och små destillerierna som alkoholproblemen i landet ökar. Inte heller provsmakning på gården kan vara något problem ur missbruksperspektiv. Självklart ska samma åldergränser och regler i övrigt gälla som på Systembolaget eller på restaurang i samband med måltid. En möjlighet till gårdsförsäljning skulle kunna skapa en möjlighet för de få producenter som kämpar för sin överlevnad, det skulle kunna ge några nya jobb på landsbygden och det skulle kunna ge ett mervärde till de turister som hittar till vingårdens bed & breakfast. Utöver förbudet mot gårdsförsäljning så lider svenska vinmakare av ytterligare svensk detaljreglering. Till exempel får inte druvsort och årtal skrivas ut på flaskans etikett. Det är en alldeles orimlig reglering, inte minst ur konsumentperspektiv. Det är dags att förenkla många regler kring företagande i , och det gäller även för vin-, öl- och andra alkoholproducenter.
mot · GW02So490 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av informationsinsatser om Tourettes syndrom. Tourettes syndrom är ett dolt och ofta missuppfattat funktionshinder. Det manifesteras främst av ihållande s.k. tics, både motoriska och vokala, men de olika egenskaper syndromet kan medföra är av mycket varierande karaktär. Vanligt hos personer med Tourettes syndrom är även hyperaktivitet, koncentrationssvårigheter, tvångssyndrom, sömnproblem och överkänslighet för beröring. De olika egenskaper som syndromet kan medföra är av mycket varierande karaktär då varje person är unik i sig. Till stor del är det ett socialt handikapp, kanske främst beroende på att kunskapen om syndromet är mycket begränsad hos allmänheten, trots att syndromet varit känt . En vanlig missuppfattning är att Tourettes syndrom är likställt med att yttra socialt oaccepterade ord, något som förekommer men som är långt ifrån något dominerande drag. Att så få känner till och känner igen syndromet gör att en stor del av de mellan 100000 och 250 000 svenskar som i någon grad har det, aldrig får reda på det. De går genom livet ensamma om sitt tillstånd. Här kan en tidig hjälpinsats ge en trygghet för livet och svar på många frågor. Tourettes syndrom är till stor del en osynlig funktionsnedsättning eftersom personer med Tourette ofta är skickliga på att dölja sina tics/symptom. Därför behövs det informationsinsatser om Tourettes syndrom riktat till vården, inte minst till skolhälsovården, men också till skolan, , Arbetsförmedlingen och till alla övriga som kan tänkas komma i kontakt med personer med Tourettes syndrom när de behöver hjälp och stöd. Målet är att nå ut med en ny och mer korrekt bild av funktionsnedsättningen som, i kontrast till den gängse bilden av syndromet, visar att man kan leva ett bra liv trots Tourettes syndrom och där funktionsnedsättningen även kan få vara en tillgång. Per Lodenius (c)
mot · GW02So491 · 2008-10-02 00:00:00 — LCHF-kost och diabetes och fetma tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över hur kolhydratfattig eller fettrik (LCHF) kost påverkar diabetes typ 2 och fetma. har kommit med ett utlåtande om att LCHF-kost inte är skadlig för diabetiker och överviktiga. Läkaren hade tidigare anmälts av två dietister för att hon rekommenderade att hennes patienter med diabetes typ 2 och de överviktiga skulle stryka kolhydrater ur sin kost och i stället äta mer fett. Patienterna blev friskare, en del t.o.m. friska. kan ju allt synas väl, har sagt att det är okej att rekommendera LCHF-kost till ovanstående patientgrupper. Men säger att de skriver rekommendationer till friska människor och inte kommer att ändra sina kostrekommendationer utan hålla fast vid nuvarande kostråd med mycket kolhydrater och lite fett. Det här blir konstigt. När blir övervikt sjukdom och måste man först få diabetes innan man kan rekommenderas en kost som gör att man undviker diabetes? Det behövs en studie i ämnet om hur LCHF-kost påverkar kroppen hos en person som är frisk eller diabetiker eller överviktig. Diabetes är en folksjukdom, människor som drabbas har ofta ett stort lidande och sjukdomen kostar samhället mycket pengar. Följdsjukdomar, såsom dålig blodcirkulation, ögonskador, högt blodtryck, osv. kan komma antingen man sköter sin diabetes eller inte.
mot · GW02So493 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en riktad informationsinsats om tandvårdsstödet. Okunskapen om ersättningar och avgifter vid tandvård är omfattande hos såväl yrkesutövare, , tandvårdsstaber, försäkringsbolag som allmänhet. Ett stort antal personer har rätt till tandvård som betalas inom högkostnadsskyddet eller, uttryckt i andra ord, som ett led i sjukvårdsbehandling eller nödvändig tandvård. Enligt Kommuner och Landsting (SKL) är de två befintliga stödformerna underutnyttjade. Orsakerna kan vara flera: okunskap, gränsdragningsproblem, svårtolkat regelverk eller en kombination av två eller flera faktorer. Det finns dessutom oklarheter, tolkningsproblem och olikheter mellan landstingen som också måste ut. Enligt SKL är det cirka 100000 personer som fått en bedömning och ungefär lika många som har erhållit nödvändig tandvård. När det gäller tandvård som ett led i sjukdomsbehandling var det ungefär 34000 personer som erhöll detta . SKL bedömer att denna nivå kan vara i underkant men kan inte uppskatta det verkliga behovet. Däremot drar SKL slutsatsen att underutnyttjandet beror på bristande information. När det gäller nödvändig tandvård ska enligt , landstingen och kommunerna samarbeta för att nå ut till äldre och funktionshindrade. Sjukvårdspersonal och anhöriga kan ta initiativ till beslut om nödvändig tandvård. Vad gäller tandvård som ett led i sjukdomsbehandling är avsikten att läkare och tandläkare ska remittera patienter till varandra. Patienten har precis som vid annan vård rätt att välja tandläkare och läkare. Men detta förutsätter kunskap om ersättningssystem och beslutsvägar hos samtliga involverade parter. Beslut om tandvård som led i sjukvårdsbehandling tas av landstingens beställarenheter. I framgår att få patienter erhåller stödformerna, att avsatta belopp inte utnyttjas fullt ut och att det råder stor skillnad mellan landstingen när det gäller att bevilja stödformerna. Samtliga landsting uppvisar ett ekonomiskt överskott jämfört med det statsbidrag som finansierar stödet. I syfte att fler personer ska få rätt ersättning vid nödvändig tandvård eller som ett led i en sjukdomsbehandling, kan ett första steg vara riktade informationsinsatser anpassade efter de parter och målgrupper som är berörda. Målsättningen måste vara att de individer som uppfyller kriterierna för att omfattas av de två stödformerna också ska kunna erbjudas desamma.
mot · GW02So494 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvidgad tandvårdsreform. Med lagen om det reformerade högkostnadsskyddet för tandvård har de ekonomiska förutsättningarna för att besöka tandläkare ökat för flertalet personer. Dock kan det fortfarande finnas personer som kommer att ha svårigheter att betala för sina besök hos tandläkaren. Inom andra hälsoområden medför forskning och etablering av nya behandlingsmetoder att dessa inkluderas i de behandlingar som den offentligt finansierade hälso- och sjukvården utför. Det finns till exempel inga restrektioner när det gäller val av protes efter amputation av underben. Vulgärt uttryckt erbjuds inga patienter träben med motiveringen att kriterierna för behandling är densamma nu som då. När det gäller tandvård är situationen dock annorlunda. Exempelvis är det långt ifrån säkert att tandvårdsförsäkringen omfattar tandvårdsbehandling av tänderna nummer 6 och 7, exempelvis fyllning, krona eller rotfyllning. Är de närmaste tänderna lagade omfattar försäkringen troligtvis inte implantat utan endast brygga eller bro, detta oavsett var i käken tänderna är placerade. Principen för att tandvårdsförsäkringen ska falla ut är att behandlingen ingick i det gamla systemet. För många personer kan tandläkarräkningen fortfarande leda till belopp på eller mer. För att kunna erbjuda en tandvårdsförsäkring värd namnet borde kriterierna för ersättning revideras i syfte att dels inkludera forsknings- och utvecklingsmässigt nya behandlingsformer, dels till att innefatta behandling av munnens samtliga tänder i både tandvårdsförsäkringen och högkostnadsskyddet. Därför vore det angeläget att utreda förutsättningarna för att införa reformer enligt ovanstående resonemang.
mot · GW02So495 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn av tandvårdsförsäkringen i syfte att inkludera fler medicinska diagnoser. Det finns ett flertal medicinska diagnoser som medför påverkan på en persons tandstatus, liksom det finns tillstånd där tandstatusen påverkar hälsobefinnandet i övrigt. omfattar tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling fjorton grupper. För de fjorton diagnosgrupperna finns det i sin tur regler för när, var och hur tandvårdsbehandlingen ska inkluderas som ett led i sjukvårdsbehandling. Det kan också vara så att ett förnyat behov av tandvård uppstår vid senare tillfälle, exempelvis är det inte ovanligt att fyllningar, kronor och liknande krackelerar . Då kan patienten behöva göra en ny behandling, vilken eventuellt inte kommer att omfattas av nämnda försäkring. Ett exempel som illustrerar problematiken är att tandskada som uppkommit till följd av ett epileptiskt anfall inkluderas i tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling. Första steget innebär att beställarenhet ska bedöma om skadan verkligen har inträffat under ett epileptiskt anfall, därefter ska den av tandläkaren föreslagna behandlingen bedömas och slutligen ska kostnaden bedömas. Om det sedan visar sig i ett senare skede att patienten exempelvis behöver byta ut en fyllning eller på annat sätt måste åtgärda skadan på nytt kan det mycket väl inträffa att beställarenheten avslår ansökan med motiveringen att ersättning för behandling redan har utgått. Detta förfaringssätt kan inte vara acceptabelt. För att försäkringen ska uppfattas som meningsfull och i linje med gällande forskning och framsteg kan det finnas anledning att revidera vilka sjukvårdsgrupper och hur följderna av sjukdomar som påverkar tandstatusen ska inkluderas. Det är även centralt att minska de eventuella regionala skillnader som kan finnas i tolkningen av regelverket. I syfte att erbjuda de personer som har behov av tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling, bör en översyn göras av vilka sjukdomar och tillstånd som ska inkluderas i försäkringen. Vidare bör en översyn göras av hur försäkringen kan utformas för att också erbjuda möjlighet till behandling av besvär som kan uppkomma i ett senare skede till följd av tidigare sjukdom eller behandling inom lagen om tandvårdsbehandling som ett led i sjukvårdsbehandling.
mot · GW02So508 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för att se över möjligheten att NPF-utredningar omfattas av vårdgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lärarutbildningen ska innefatta kurser i bemötande av elever med NPF.1 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Många svenskar har någon form av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning (NPF). Det är av stor vikt att man upptäcker NPF för att ge barnet och anhöriga det stöd som behövs. Vi kan se att många vuxna har fått gå ett halvt liv utan att få det stöd som vården kan ge, enbart därför att man inte fått en adekvat diagnos. För dem som fått en diagnos har det varit en lättnad då de efter diagnostiseringen fått medicinsk hjälp men också kunnat anpassa sitt liv på ett sätt som dämpar problemen. Tyvärr är det på de flesta håll långa köer för att få en utredning. Det är därför viktigt att regeringen ser över möjligheten att låta NPF-utredningar omfattas av vårdgarantin för snabbare och effektivare diagnostisering. Syftet med att få en diagnos är att den ska vara ett stöd för personen, inte en stigmatisering. är dock kunskapen tämligen begränsad om NPF hos allmänhet, skola och näringsliv. Ett synligt funktionshinder är lättare att identifiera och förstå än NPF. Det är därför viktigt att öka kunskaperna om NPF hos dem som studerar till lärare. Lärarutbildningen bör utformas på ett sådant sätt att den innehåller moment som ökar lärarnas framförhållning och förmåga att på ett bra sätt bemöta elever med NPF. Detta för att möjliggöra ett bemötande och en behandling som gör att individen kan få en god start i livet och den vuxne ett värdigare liv.
mot · GW02So509 · 2008-10-06 00:00:00 — Vräkningar där barn är inblandade tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utforma en handlingsplan som förtydligar alla rutiner kring vräkningar där barn är inblandade. Regeringen har utarbetat en strategi för att motverka hemlöshet och det totala antalet vräkningar. När det gäller vräkningar där barn är inblandade finns ett starkt lagstöd, socialtjänstlagen har ett mycket tydligt barnperspektiv där barn är inblandade ska man ta särskild hänsyn till att barnen och familjen ska ha någonstans att bo. Detta till trots finns det ett oacceptabelt glapp i de verkliga rutinerna kring vräkningar där barn finns med. 2008 blev 66 barn vräkta i . De bristande rutinerna förklaras med att företrädare menar att deras insatser ofta kommer in . Bristfälliga rutiner i den egna organisationen i kombination med att hyresvärdar signalerar , hyresvärdar som i sin tur menar att det är svårt att få kontakt med för en dialog om ett ärende. Det bör formuleras en tydlig handlingsplan för att få ner vräkningar med barn inblandade till noll i antal. En handlingsplan som förtydligar alla rutiner, som handlingsplanen tydligt signalerar lagens betydelse. Det är inte enbart oacceptabelt utifrån ett moraliskt perspektiv, socialtjänstlagen är glasklar barn ska ha någonstans att bo. Handlingsplanen måste därför utformas så att ansvar går att utkräva, de bristfälliga rutinerna skylls på olika myndigheter och ansvar delegeras till någon annan. Handlingsplanen ska tydliggöra vem som gör vad och när rutinerna brister vet de inblandade vem/vilka som får arbeta med att utveckla sin egen organisation.
mot · GW02So510 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det obligatoriskt för alla landsting att utföra mammografi enligt rekommendationer. Enligt rekommendationer och kriterierna i EU:s riktlinjer för kvalitetssäkring gällande screening och diagnostik av bröstcancer bör alla kvinnor mellan genomgå hälsoundersökningar med mammografi. Enligt Cancerfonden minskar dödligheten i bröstcancer med vid hälsokontroller med mammografi. Detta till trots publicerar Cancerfonden alarmerande statistik som visar att endast 10 av 21 landsting följer rekommendationer gällande mammografi. är det alltså knappt hälften av landsting som erbjuder mammografi enligt rekommendationer för kvinnor mellan med de intervall som gäller, det vill säga 18 månader för kvinnor och 24 månader för kvinnor . Bilderna ska granskas av två av varandra oberoende specialister, som ska ha granskat minst 5000 bilder . Cancerfonden publicerar också undersökningar som visar att kvinnors möjlighet att komma i kontakt med vården skiljer sig åt beroende på bostadsort. I sju landsting krävs remiss för att få tid på en bröstmottagning, i övriga landsting kan kvinnorna komma till en specialist direkt. I Cancerfondsrapporten, som publicerades , finns också stora skillnader på tillgång till nya läkemedel för behandling av bröstcancer mellan de olika landstingen. Även tillgången till läkare med specialistkompetens inom bröstcancer skiljer sig stort mellan landstingen. Kvinnor har rätt till god vård varhelst de bor i , det är en rättighetsfråga och en rättvisefråga. Utöver det finns det anledning att tro att kvinnor som inte upptäcker de små icke kännbara tumörerna får betydligt allvarligare obehag och sjukdomar när de väl upptäcks. Det leder till sämre prognoser, större operationer, flera post-operativa behandlingar, ökade svårigheter för anhöriga och även betydande merkostnader för samhället. Därför bör det vara obligatoriskt för landstingen att följa rekommendationer gällande utförandet av mammografi.
mot · GW02So511 · 2008-10-06 00:00:00 — Prostatacancerpatienters rätt till vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prostatacancerpatienters rätt till vård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om prostatacancerns dag . Den vanligaste dödsorsaken bland män är prostatacancer. Många av de drabbade blir svårt sjuka, cancern sprider sig, smärtsamma behandlingar väntar och ofta inträder en alltför tidig död. har tack och lov bröstcancer hos kvinnor fått mer uppmärksamhet och bättre behandlingsmetoder. får fler kvinnor än tidigare en modern läkemedelsbehandling för sin bröstcancer, vilket lett till att fler överlever och kan leva vidare trots sin cancer. Detta arbetssätt och denna prioritering bör även gälla prostatacancern. Först har läkemedelsbehandling blivit aktuell, vilket lett till att fler män kan leva vidare trots prostatacancer. Kampanjer som till exempel mustaschkampanjen har gjort sitt för att öka uppmärksamheten kring prostatacancer. Det räcker emellertid inte. är det alltför stora och oacceptabla skillnader i behandlingen av patienter med prostatacancer. Inte alla får den senaste behandlingsmetoden, vilket är ytterst allvarligt då detta leder till att livet för dessa förkortas. Naturligtvis ska alla cancerpatienter få bra vård. Men prostatacancer har varit i skymundan, det behöver förändras. Det finns därför orsak att i beredningsarbetet med en nationell cancerstrategi, som regeringen initierat, särskilt lyfta prostatacancerpatienters rätt till en god vård. Staten behöver i den nationella cancerstrategin markera att alla prostatacancerpatienter ska få rätt till den senaste och mest moderna behandlingen. Det ligger i linje med regeringens direktiv till utredaren av den nationella cancerplanen att cancervården ska vara jämbördig. Det finns också anledning att ta vara på prostatacancerns dag . I likhet med andra särskilda dagar bör även prostatacancerns dag uppmärksammas i större utsträckning. Det kan till exempel ske genom att relevanta myndigheter får i uppdrag att särskilt denna dag informera om och sprida kunskaper om prostatacancer.
mot · GW02So513 · 2008-10-06 00:00:00 — Tillgången till sexologiska mottagningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sexologiska mottagningar. Fler sexologiska mottagningar kan bidra till att människor får hjälp med sexuella frågor och problem och destruktiva beteenden. Fler sexologiska mottagningar kan spela en viktig roll för att människor får hjälp med frågor och problem samt destruktiva beteenden som är kopplade till sexualitet. Vi vet att ett ökat antal människor söker hjälp för fysiska och psykiska problem som hör ihop med sexualiteten. Det kan handla om smärta vid samlag, svårigheter att få erektion, bristande lust. Men det kan också handla om behov av stöd och behandling relaterat till sexuella övergrepp. Det är bekymrande att förövare och personer som är oroliga för att de själva ska begå övergrepp bara undantagsvis kan få hjälp med att bryta sitt destruktiva beteende. Bättre möjligheter till behandling är en viktig förutsättning för att undanröja allvarliga hot mot barn och vuxna i samhället. Trots att behoven är stora har flera av det fåtal sexologiska mottagningar som finns i landet hotats av nedläggning eller lagts ned. En del av sexologiska mottagningars verksamhet handlar om att behandla förövare och offer för sexuellt våld. Detta bör i allra högsta grad vara angeläget för samhället då detta våld får allvarliga konsekvenser för individen. Oavsett var man bor i landet ska man vid behov ha rätt att få hjälp och stöd via en sexologisk mottagning. Därför bör regeringen i hälso- och sjukvårdslagen säkerställa att varje landsting tillhandahåller en sexologisk mottagning. Detta vill som sin mening ge regeringen till känna. i (fp)