mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — behöver göra en rad kraftfulla investeringar för att möta framtidens utmaningar. Vi ser stora behov av att förstärka välfärden, bygga ut infrastrukturen och minska vår klimatpåverkan. budgetmotion är ett tydligt alternativ till regeringens oansvariga ekonomiska politik. Vi presenterar en politik för arbete, sammanhållning och solidaritet. Den bygger på en feministisk politik och rättvis fördelning. Den präglas av långsiktighet och ett ansvarstagande för vår gemensamma miljö. Medan regeringen lagt en närsynt och oansvarig budget, som systematiskt ger mer till dem som har mest och som är utformad för att sänka lönerna, pekar ut en radikalt annorlunda färdriktning. politik gör skillnad. Vår budget visar konkret på punkt efter punkt hur kan bli ett bättre land att leva i, för många fler. Satsningar som ger människor möjlighet att växa, arbeta och förkovra sig, istället för att tryckas ned eller misstänkliggöras. Den svenska ekonomin är i en tydlig konjunkturnedgång. Sysselsättningen planar ut, arbetslösheten ökar, produktivitetsutvecklingen i näringslivet har varit negativ och varslen duggar tätt såväl inom det privata näringslivet som inom kommunsektorn. Regeringen tycks stå handfallen inför denna utveckling. Istället fortsätter man med mer av den politik som redan misslyckats. Stora skattesänkningar till de redan välbeställda och en närapå fientlig inställning till erkänt effektiva arbetsmarknadsåtgärder som anställningsstöden och arbetsmarknadsutbildningen. Den borgerliga regeringen förefaller sätta sin tilltro till att marknaden ska lösa arbetslösheten och få fart på konjunkturen. Vi i avvisar denna marknadsfundamentalism. Vi drar upp riktlinjerna för en ny utformning av finans- och penningpolitiken och menar att denna måste utformas så att den understödjer det övergripande målet om full sysselsättning. Därutöver presenterar vi en rad förslag som antingen direkt eller indirekt dämpar den pågående konjunkturnedgången. Vi genomför stora satsningar på investeringar i järnvägar; . På det sättet svarar vi upp till Klimatberedningens förslag att kapaciteten på järnväg för gods- och persontrafik ska öka med minst 50procent . Genom att använda en investeringsbudget och låna till investeringar i infrastruktur istället för att direktavskriva dem, kan staten göra de järnvägsinvesteringar som är nödvändiga för att ska nå klimatmålen. Vi utökar banunderhållet för att minska tågförseningarna, minskar avkastningskravet på SJ så de kan sänka biljettpriset och anser att staten ska ta över ansvaret för . Dessutom höjer vi anslagen kraftigt till cykelvägar och till kollektivtrafiken. satsar vi för att utveckla lokal och regional kollektivtrafik. Vi vill bygga bort bostadsbristen. Sedan regeringen avskaffade bostadssubventionerna, har byggandet av hyreslägenheter minskat dramatiskt. Regeringens egna siffror visar att nybyggnationerna minskat med hela 15,8procent . Vi inrättar en bostadsfond som ger stöd till bostadsbyggande. Målet är att bygga 40000 bostäder . Minst hälften ska vara hyreslägenheter. Genom att sätta ett tak för byggkostnaden och förhandla hyran i förväg kan vi skapa bostäder som ungdomar, studerande och andra med låg inkomst har råd med. För att minska klimatpåverkan bör alla nya flerbostadshus som byggs vara s.k. lågenergihus eller passivhus. gör satsningar som genererar nya jobb i framtidsbranscher som bioenergi och miljöteknik. Miljöteknik har potential att bli en viktig exportnäring, men det saknas villiga investerare. Vi vill därför satsa på en miljöteknikfond för att få i gång och behålla produktion av miljöteknik i . Enligt nätverk Svensk Miljöteknikexport kan exporten av miljöteknik ge mellan 1000015000 arbetstillfällen och 25000 inom biodrivmedel. Vidare föreslår vi att ska köpa skog och bli en tydligare aktör för en långsiktigt hållbar skogsutveckling. Klimatförändringarna kräver kraftfulla insatser i och i världen. Vi behöver minska utsläppen, som vi satsar på förnybar energi. Vi inrättar ett klimatbistånd, investerar i havsmiljö och biologisk mångfald och etablerar ett centrum för energieffektivisering. Forskning och utveckling leder till ökad elproduktion från vindkraft och bioenergi, vilket gör det möjligt att avveckla kärnkraften. Vi lägger fram ett paket för små och medelstora företag där vi föreslår sänkt arbetsgivaravgift för den första som anställs i s.k. soloföretag. Genom stärkt stöd till och en skattereduktion till små- och medelstora företag för forskning förbättrar vi möjligheten för dem att växa och utvecklas. Vi avskaffar sjuklöneansvaret för företag med högst 10 anställda. Exportstödet stärks med så att framför allt nya marknader kan skapas för miljöteknik. Den största orättvisan i är fortfarande att många saknar arbete. För att öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att få arbete föreslår vi höjda tak och fler platser för lönebidragsanställningar och offentligt skyddad anställning (OSA). Vi vill ge människor stöd med utbildning, en aktiv arbetsmarknadspolitik och rehabilitering. Vi säger nej till försämringarna för deltidsarbetslösa och återställer a-kassan. Vi sänker a-kasseavgiften kraftigt så att alla ska kunna vara med. Enligt arbetskraftsundersökningarna () har antalet arbetslösa ungdomar mellan stigit med över 20000 personer från till . Särskilt ökar arbetslösheten bland de riktigt unga och de som hoppar av gymnasiet. Detta är mycket oroande och därför föreslår att denna grupp av arbetslösa ungdomar ska ges möjlighet att skaffa sig en yrkesutbildning inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program till en kostnad av . I en konjunkturnedgång är det viktigt att de arbetslösa snabbt får stöd till att finna ett nytt arbete eller bereds plats för olika typer av utbildning, och därför utökar vi antalet platser inom de arbetsmarknadspolitiska programmen och utbildningarna med 16000 platser . För att öka möjligheterna för fler att vidareutbilda eller omskola sig, föreslår vi en kraftig utbyggnad av antalet utbildningsplatser. Vi menar dessutom att det är mycket bättre att människor kan välja att utbilda sig istället för att gå arbetslösa. De besparingar som regeringen genomfört på komvux har varit kontraproduktiva. Vi har avvisat dessa neddragningar och går vidare med en utbyggnad av komvux med 9000 platser . bygger vi ut antalet högskoleplatser, vilket innebär en ökning av antalet studerande vid högskolan med drygt 4000 platser . Vi bygger också ut antalet platser inom de kvalificerade yrkesutbildningarna med 1875 för att minska antalet bristyrken. Vi menar att en satsning på utbildning ska utgöra grund för att utöka antalet anställda inom välfärdsområdena så att kvaliteten kan stärkas. Det finns stora eftersatta behov inom den offentliga välfärdssektorn, inom sjukvården, skolan, barn- och äldreomsorgen samt handikappomsorgen. Därför föreslår en kraftfull satsning för att öka antalet anställda. mål är att anställa 200000 fler för att stärka kvaliteten i välfärden. För att det ska vara möjligt krävs dock en rad andra åtgärder. Det behövs fler som vill jobba inom välfärden, lönerna behöver höjas, delaktigheten och inflytandet över arbetet öka, likaså fortbildningen och kompetensutvecklingen. Antalet utbildningsplatser inom komvux, yrkesutbildningar och högskoleutbildningar behöver kraftigt utökas så att fler kan utbildas och därefter anställas. Vi menar att det är rimligt att föra över en del av den förväntade stora privata konsumtionsökningen till den typ av välfärdstjänster som den offentliga sektorn tillhandahåller. Vi uppskattar att det går att anställa omkring 11000 personer i de yrkesgrupper vi undersökt. De kortare utbildningar vi vill satsa på inom vård och omsorg borde börja ge resultat . Därför är vår uppskattning att ytterligare 15000 personer kan anställas 2010, och 19000 personer 2011. Totalt räknar vi alltså med att kunna anställa 45000 personer över de kommande tre åren genom jobbsatsningen. Genom förslag i denna motion anvisar vi ekonomiska medel för att uppnå en höjning av kvinnors löner i kommunsektorn. avsätter vi i statens budget för detta ändamål. De medlen skulle också, liksom de nyanställningar vi vill se, leda till en högre efterfrågan på kvinnors arbetskraft och därmed stärka möjligheterna till en ökning av kvinnors löner även inom den privata sektorn. Vi genomför ett omsorgslyft, dvs. vi avsätter betydande resurser till ett kompetenslyft för de anställda inom äldre- och handikappomsorgen med . Till det kommer också en satsning på utbildningsvikariat för att skapa goda förutsättningar att genomföra utbildningarna. Dessutom räknar vi upp de generella statbidragen till kommunsektorn med 4,5procent. Regeringens frysning kommer att innebära att kommunsektorn tvingas bidra till att förvärra konjunkturnedgången eftersom de kommer att tvingas varsla personal, vilket redan genomförs på många håll. Vi för en feministisk politik som syftar till att ändra maktförhållandena mellan könen. politik skapar fler arbetstillfällen, ger fler kvinnor rätten till ett heltidsarbete, pressar tillbaka deltidsarbetslösheten och skapar ett tryck för minskade löneskillnader mellan kvinnor och män. Vi vill införa individualiserad föräldraförsäkring och säger nej till regeringens förslag om jämställdhetsbonus och vårdnadsbidrag. Vi vet att makt och resurser måste omfördelas från män till kvinnor för att vi ska nå jämställdhet. Det gäller både politisk och ekonomisk makt. Jämställdhetspolitik handlar om att män ska avstå makt och privilegier som de har på grund av att de är män. vill stärka socialförsäkringssystemet. Efter den borgerliga regeringens miljardbesparingar på området krävs stora satsningar för att återupprätta den generella välfärden. Utsorteringskedjan måste avskaffas, ersättningsnivåerna höjas och rätten till rehabilitering tillgodoses. Alla har rätt till ekonomisk trygghet vid inkomstbortfall på grund av sjukdom, arbetslöshet, ålderdom, eller föräldraskap. De förbättringar som behöver göras av socialförsäkringssystemets olika delar ska göras med den generella välfärdsmodellen som utgångspunkt. skattepolitik ökar statens inkomster och skapar utrymme för en nödvändig fördelningspolitik. De gemensamma resurserna kan användas rättvist och mer framtidsinriktat. Skatterna ska användas för att utjämna skillnader i inkomst, finansiera välfärd och driva på miljöomställningen. Vi ska bekämpa skattefusk och ekonomisk brottslighet och ger myndigheterna ytterligare resurser för detta. föreslår ett fastighetsskattepaket som är mer progressivt och fördelningsmässigt rättvist än regeringens och som ska kopplas till energibesparingsåtgärder. Dessutom fasar vi ut fastighetskatten för hyresrätten. vill avskaffa jobbskatteavdraget och föreslår istället förändringar i grundavdraget. Genom dessa förändringar kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag, att få skattesänkningar. Det gäller pensionärer men också människor som har sjuk- och arbetslöshetsersättning. Vi föreslår en höjning av grundavdraget med . Det betyder att alla pensionärer, arbetslösa och de som har inkomster från sjukförsäkringen, får en kraftig skattesänkning. menar att full sysselsättning ska vara det övergripande och överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi menar att de ramverk och institutionella förhållanden som för tillfället omgärdar finans- och penningpolitiken försvårar en politik för full sysselsättning. Vad gäller ramverken inom finanspolitiken, överskottsmålet och systemet med de 3-åriga utgiftstaken, menar vi att det finns synnerligen goda sakargument för att ifrågasätta utformningen av dessa. Detta ska naturligtvis inte tolkas som att vi är emot starka offentliga finanser. Tvärtom anser vi att en stark offentlig förmögenhetsställning, vilket vi har , stärker omvärldens förtroende för den svenska ekonomiska politiken och stärker finanspolitiska åtgärders genomslagskraft om ekonomin skulle gå in i en kraftig lågkonjunktur med stora budgetunderskott som följd. Vi vet också att det i allmänhet blir de vanliga människorna som får ta de största smällarna om de offentliga finanserna raseras. Vi såg det , under och i efterdyningarna av 90-talskrisen. I det budgetförslag vi nu lägger fram går de offentliga finanserna med betydande överskott under samtliga år, dvs. 4.2Stark ekonomi vid regeringsskiftet11 4.4Ett mindre konkurrenskraftigt Sverige13 5.1Regeringens ekonomiska politik är en politik för låga löner16 5.2.1Regeringens politik missgynnar kvinnor19 5.2.2146000 fler fattiga på två år20 5.3.2Besparingar på småbarnsföräldrar och ökad barnfattigdom22 5.6Bristande klimat- och infrastrukturinvesteringar32 6Dags för en aktiv konjunkturpolitik35 6.1Aktiv arbetsmarknadspolitik och utbildning37 7En offensiv företags- och näringspolitik38 7.1.1Förädla det statliga ägandet39 7.1.2Öka det statliga ägandet39 7.2Små och medelstora företag42 8En radikal miljö- och energipolitik46 8.1En procent av BNP till klimatåtgärder46 8.1.2Satsa på internationella klimatinvesteringar47 8.1.3Fortsatt utveckling av svenska klimatinvesteringar47 8.1.4Kraftfull satsning på järnväg48 8.1.5Klimattaxa och ökad kollektivtrafik48 8.1.6Satsningar på energieffektivisering och hållbart byggande48 8.2Satsningar på havsmiljö och ekologiskt hållbar utveckling50 9Ramverket för den ekonomiska politiken52 9.1Riktlinjer för finans- och penningpolitiken52 9.2Ny budgetlag för långsiktiga investeringar55 10En trygg arbetsmarknad med plats för alla57 11.1Den offentliga sektorn måste växa60 11.2Stärk välfärden fler jobb62 11.2.8Satsa på den kommunala vuxenutbildningen70 11.5.2Inkomstbortfallsprincipen höga tak och starka golv77 11.5.3Höjda garantipensioner och höjt underhållsstöd78 12.6Stoppa mäns våld mot kvinnor82 13En politik för minskad segregation och utestängning82 13.1Rätten till jobb på lika villkor83 13.2Rätten till en likvärdig skola84 14.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter87 14.7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar90 15.2Satsar regeringen på välfärden?94 15.3Vänsterpartiets förslag för kommunsektorn95 15.4Hela lönen också i kommunerna96 16Ett budgetförslag för investeringar för framtiden och stärkt välfärd97 17Fördelning av utgifter i statsbudgeten100 17.1Utgiftsområde 1 Rikets styrelse100 17.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning101 17.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution101 17.5Utgiftsområde 5 Internationellt samarbete103 17.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet103 17.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd103 17.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg104 17.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp105 17.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom105 17.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn106 17.13Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet106 17.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv107 17.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning109 17.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid109 17.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik110 17.19Utgiftsområde 19 Regional utveckling111 17.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård111 17.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar113 17.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner113 17.26Utgiftsområde 26 statskuldräntor mm114 beslutar att godkänna utgångspunkterna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 417 i motionen). beslutar avslå regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (avsnitt 4.5 i budgetpropositionen). beslutar avslå regeringens förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (avsnitt 4.5 i budgetpropositionen). beslutar upphäva av tidigare fattat beslut om utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . beslutar avslå regeringens förslag att godkänna beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter , 2010 och 2011 (avsnitt 7.5 i budgetpropositionen). beslutar om förändrade inkomster för staten enligt uppställning i tabell 5 (avsnitt 14 i motionen). beslutar godkänna beräkningar av statens inkomster (tabell 5, avsnitt 14 i motionen). anvisar om förändrade utgifter enligt uppställning i tabell 10 (avsnitt 17 i motionen). beslutar godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden (tabell 10, avsnitt 17 i motionen). beslutar godkänna beräkningen av Riksgäldens nettoutlåning i enlighet med vad som anförs i motionen angående bostadsfond samt investeringsbudget för väg- och järnvägsinvesteringar (avsnitt 11.4, 9.1 och 9.2, tabell 9 i motionen). begär att regeringen återkommer med förslag till hur 2223§§ budgetlagen kan ändras så att huvudprincipen för en infrastrukturinvestering sker genom lån hos i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 9.2 i motionen). beslutar om ökade utbetalningar till ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten i enlighet med vad som anförs i motionen om ökad utbetalning av tilläggspension (avsnitt 17.11. tabell 5 i motionen). beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen om en jobbsatsning genom skattekreditering på budgetens inkomstsida (avsnitt 11.2 i motionen). Den globala ekonomin präglas starkt av den internationella finanskris som startade i för . Bakgrunden var bl.a. en kraftig skulduppbyggnad bland hushåll (främst i , men även i stora delar av ), kraftigt stigande huspriser, följt av prisfall och en världsomspännande finanskris som resultat. Denna kris har accentuerats då de amerikanska federala myndigheterna har gått in och övertagit/räddat ett antal stora finansiella institut från att gå i konkurs. Finanskrisen har resulterat i extremt kraftiga börssvängningar världen över. Finanskrisen har blottlagt flera brister det kapitalistiska systemet. Den finansiella turbulensen har synliggjort de gigantiska globala finansiella flöden som byter ägare i en ständig jakt på kortsiktiga spekulationsvinster, istället för att investeras i produktivt syfte som stärker ländernas långsiktiga och hållbara växtkraft. Finanskrisen har också visat att de finansiella marknaderna inte är som vilka marknader som helst. De behöver helt enkelt ett striktare regelverk och mer av reglering för att de inte ska urarta i olika typer av finansiella bubblor. Vi såg det i då en illa genomförd avreglering av bankernas kreditbegränsningar resulterade i en exempellös kreditexpansion som lade grunden till 1990-talskrisen, och vi har sett det nu i där bankerna expanderade möjligheterna att låna pengar där många människor tagit lån med sina hus som säkerhet och därmed blivit beroende av fortsatta prisökningar. Så länge huspriserna rakade i höjden fungerade upplägget. Men när huspriserna började falla sprack bubblan och de finansiella institutionerna drabbades av stora kreditförluster. När detta skrivs förhandlar den amerikanska kongressen om ett gigantiskt stödpaket till den finansiella sektorn och det är nog inte en allt för vågad gissning att det blir de amerikanska skattebetalarna som kommer att stå för notan. föreslår ökade resurser till för att de ska ges större möjligheter att kartlägga och upptäcka uppkomsten av finansiella bubblor . Vi menar också att utvecklingen aktualiserar behovet av att se över banklagstiftningen. Osäkerheten är mycket stor avseende utvecklingen inom den finansiella sektorn världen över och vilka effekter det får på andra företag och på den makroekonomiska utvecklingen i stort. Det står dock klart att krisen i det amerikanska finansiella systemet i stor utsträckning spridit sig till andra länder, inte minst . Det har också framkommit att en del svenska finansiella institut förefaller ha problem, även om kopplingen till den akuta amerikanska finansiella krisen i deras fall inte är lika tydlig. Den andra stora chocken som drabbat den globala ekonomin har varit de kraftigt stigande priserna på energi och livsmedelsråvaror. Låga räntor , skulduppbyggnad bland hushåll samt stark efterfrågan i tillväxtländer som och samt i har bidragit till stigande världsmarknadspriser. Under den senaste månaden har dock prisutvecklingen på råolja stannat av och fallit tillbaka något. redan svaga konjunkturläge har under den senaste månaden ytterligare försämrats till följd av att finanskrisen har fördjupats. Någon synlig konjunkturvändning i den amerikanska ekonomin står inte att finna. Såväl som präglas av den globala konjunkturnedgången. Den genomsnittliga BNP-tillväxten i euroområdet beräknas till 1,4procent och till 1,1procent. Tillväxtländer som och ser dock ut att klara sig undan relativt opåverkade av konjunkturnedgången. Deras ekonomier växer alltjämt i en snabb takt, även om en viss avmattning även där kan skönjas. 4.2Stark ekonomi vid regeringsskiftet Den borgerliga regeringen tog över i en mycket gynnsam ekonomisk situation. Den svenska ekonomin utvecklades mycket starkt . BNP-tillväxten var 4,1; 3,3 respektive 4,1procent. Tillväxten drevs framför allt av en stark export- och produktivitetstillväxt. Sysselsättningstillväxten och större delen av 2005 var måttlig. Sysselsättningen tog fart först och . Sysselsättningsuppgången följde gängse konjunkturförlopp. Fler jobb är, så att säga, det som normalt kommer sist i en konjunkturuppgång. Mellan ökade antalet sysselsatta med omkring 215000 personer. Inget i denna sysselsättningsuppgång kan tillskrivas regeringens politik. Regeringens ekonomiska politik kan i princip sammanfattas med att öka skillnaderna mellan de som har arbete och de som är arbetslösa och sjukskrivna. Men sänkta skatter för de som redan har arbete och lägre ersättningsnivåer till arbetslösa och sjukskrivna leder inte i sig till fler jobb (bortsett från den kortsiktiga efterfrågestimulansen av sänkta skatter). Parallellt med detta minskar regeringen de arbetslösas möjligheter till förkovran genom att man drar ner på antalet platser inom högskolan, arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen. Allt i syfte att pressa fram låglönejobb och tvinga de arbetslösa att ta dessa. Regeringens strategi för ökad sysselsättning går alltså via en förändrad lönebildning. Men sådana processer tar tid. Ingångna löneavtal löper osv. När var nytillträdd som finansminister erkände han också detta i en radiointervju.1 I intervjun slog han fast att det tar innan regeringens åtgärder kan avläsas i sysselsättningsstatistiken. har halva mandatperioden gått och vi kan börja läsa av effekterna av den förda politiken. Preliminära siffror från gör gällande att BNP-tillväxten helt uteblev . rapporterar att näringslivets syn är svagare än normalt. De svenska hushållens syn på den framtida ekonomin är än dystrare. Detta gäller inte minst arbetslöshetens utveckling och läget i den svenska ekonomin. Men även hushållens syn på den egna ekonomin är betydligt mer negativ . Tillgänglig statistik tyder på att hushållens pessimistiska syn på arbetslöshetens utveckling är välgrundad. Antalet lediga platser på arbetsförmedlingarna minskar och företagens anställningsplaner sjunker, se diagram 1 nedan. Antalet varsel, mätt som antal berörda personer, har ökat med hela 84procent mellan augusti 2007 och augusti 2008.2 Senast varslade enbart ca 1400 personer om uppsägning. Årlig procentuell förändring respektive nettotal, kvartalsvärden Källa: , Konjunkturläget . Regeringen räknar med att sysselsättningstillväxten helt uteblir och sjunker . Vidare beräknar regeringen att arbetslösheten ökar under såväl 2009 som 2010: från en arbetslöshetsnivå på 6,0procent av arbetskraften till 6,6procent , se diagram 2 nedan. Genom att regeringen kraftigt skurit ned på arbetsmarknadspolitiken3 låser man fast de som står längst ifrån arbetsmarknaden i arbetslöshet och utanförskap, vilket leder till lägre arbetsutbud och minskad rörlighet på arbetsmarknaden.