ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N347 · 2008-09-23 00:00:00 — Utlandsföddas möjligheter att få lån och krediter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlandsfödda småföretagare inte får missgynnas i förhållande till svenskar när de ansöker om lån. Statistik visar att utlandsfödda i högre grad än infödda svenskar drabbas av arbetslöshet. För många utlandsfödda svenskar blir den naturliga vägen ut ur arbetslösheten att starta ett eget företag och på så sätt säkra sin sysselsättning. Tyvärr har det visat sig att utlandsfödda har svårare att få lån och krediter. Enligt en rapport från har andelen som sökt men inte fått lån ökat . En tredjedel av dem som är födda utomlands och söker lån får avslag som bara en åttondel av företagare födda i nekas lån. Ska vi skapa fler jobb och stimulera småföretagandet i är det viktigt att detta sker på lika villkor, oavsett om man är född i eller utanför . Vi kan inte stänga invandrarföretagare ute, om vi eftersträvar att skapa fler jobb. Därför är det viktigt att småföretagarlån i större utsträckning riktas till utlandsfödda företagare så att de ges samma möjlighet att finansiera sitt företagande.
mot · GW02N349 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om evenemangsturismen. har varit värd för flera stora internationella evenemang. Dessa har stärkt stadens varumärke, bidragit till att göra till en trevligare och mer attraktiv stad att leva och verka i samt besöka. Evenemangen erbjuder regionens invånare tillfälle till upplevelser och ökar antalet besökare liksom turistintäkter och arbetstillfällen. Unga människor tycker om att leva i en stad där det händer mycket, och därför bidrar evenemangen till att göra attraktivt som studentstad. Utbudet av restauranger, kultur, shopping och kommunikationer blir större, vilket också kommer göteborgarna till godo. Medvetna satsningar på evenemang har placerat bland de ledande evenemangsstäderna i , och många andra städer avundas det väl fungerande samarbetet mellan näringsliv, myndigheter, kommunala bolag, förvaltningar och organisationer. med ca 35 000 deltagare genererar ca till . Det är pengar som spenderas på mat, boende, resor, shopping och andra aktiviteter. skapar också andra värden som det vore dumt att ens försöka mäta i pengar. Det skapar en levande stad som blir en mötesplats för människor från olika kulturer. Det visar på något som vi kan bli bättre på i att bryta segregationen. För turismen betyder mycket för . Den som fått positiva minnen som barn vill gärna komma tillbaka, och kanske är många av dem som var knattespelare vid starten själva föräldrar som står vid sidan av planen under Cup-veckan. utveckling som evenemangsstad inom kultur, nöje och idrott hade inte varit så framgångsrik utan det rika förenings- och organisationslivet, och självklart spelar årliga händelser som , filmfestivalen och bokmässan en stor roll i den s.k. evenemangspyramiden som är en vital del av stadens evenemangsstrategi. Ur bredden växer professionella utövare fram. Föreningslivet inom kultur och idrott ger unika konkurrensfördelar för evenemang i . Detta gör det möjligt att konkurrera om de riktigt stora evenemangen, som i fotboll, i friidrott och i friidrott. Stora evenemang används som plattform för kommunikation. För näringslivet gäller det att skapa affärer, för staden att ge förutsättningar för detta. Detta har många städer, regioner och länder insett, och därför är konkurrensen om de stora evenemangen stenhård. Turistnäringen är personalintensiv, och för varje ökning av omsättningen med skapas ett nytt jobb. I fordonsindustrin krävs 3,3 miljoner och i teleproduktindustrin 3,1 miljoner för varje nytt arbetstillfälle. Turistsektorn kan erbjuda servicejobb som tar till vara människors kunskaper om andra kulturer och språk. Det är också attraktiva jobb för unga som tar första steget ut på arbetsmarknaden. Enligt världsturistorganisationen , , kan fördubbla turistexporten. Det skulle på kunna skapa 40 000 nya jobb. Vad som behövs är en kraftfull gemensam insats av näringsliv, stat och kommuner för att marknadsföra utomlands.
mot · GW02N358 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över vad kostar svenska företag samt hur stor del av företagens regelbörda som härstammar från EU-lagstiftning. EU-kommissionären , med ansvar för näringsliv och industri, har konstaterat att EU-lagstiftningen kostar europeiska företag , vilket motsvarar . Det är nästan dubbelt så mycket som vad tidigare utredningar har kommit fram till. Verheugen tror att företagens kostnader för regelbördan kan minska , och bör välkomna ambitionen att skära bort en betydande del av dagens 80 000 sidor EU-lagstiftning. Kommissionens ordförande har beskrivit bättre, enklare regleringar som en hörnsten i arbetet för att förbättra tillväxten och skapa fler jobb. Kommissionen har därför som avsikt att slå ihop ett stort antal lagar. bör aktivt arbeta för ett mindre omfattande regelverk inom EU, dels genom att stödja kommissionens planer i den riktningen, dels genom att framföra krav på ytterligare avregleringar. För att på bästa sätt kunna motarbeta skadliga regleringar behöver riksdag och regering en tydlig bild av hur påverkar svenska företag. Vad kostar de olika EU-regleringarna det svenska näringslivet? Hur påverkas olika branschers lönsamhet och anställningsmöjligheter? Det saknas en tydlig maktdelning mellan EU och medlemsländerna, och subsidiaritetsprincipen fungerar dåligt. Det kommer den att göra även fortsättningsvis, med eller utan det föreslagna konstitutionella fördraget. Det är därför svårt för såväl politiker som näringsidkare att veta vilka riksdagsbeslut som är EU-anpassningar, vilka som är inhemska initiativ och vilka som är en kombination. Tydligheten i var ansvaret för olika delar av lagstiftningen ligger är inte bara en ekonomisk fråga utan även en fråga om det demokratiska systemets genomskinlighet och medborgarnas möjlighet att utkräva ansvar där besluten fattas. Regeringen bör göra en översyn av vad kostar det svenska näringslivet som helhet och vad det kostar enskilda branscher. En översyn bör även titta på hur stor andel av näringslivets regelbörda som härstammar från EU. Regeringen bör, utifrån de uppgifter som framkommer, tillsammans med näringslivet upprätta en lista över EU-lagar som bör förenklas eller helt avskaffas. En sådan kravlista skulle förbättra och regeringens möjligheter att systematiskt påverka EU i mer företagarvänlig riktning.
mot · GW02N368 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att främja solvärme som en del i satsningen på förnybar energi. finns det så kallade solvärmebidraget till installation av solvärmeanläggningar i småhus, flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler. Parallellt med bidraget har (som representant för staten) träffat en överenskommelse med om olika insatser för att främja bransch- och marknadsutvecklingen. Överenskommelsen innebär bland annat att det ställs resurser till förfogande för att informera och utbilda yrkesgrupper som kan påskynda marknadsutvecklingen. I överenskommelsen ingår också att följa marknadsutvecklingen och analysera vilka resultat de olika insatserna ger. För detta arbete har det bildats en analysgrupp som följer försäljningen av solfångare och system, bidrags- och kostnadsutvecklingen, vilken betydelse bidraget har och vad de övriga insatserna ger för resultat. Analysgruppen består av två representanter från , en representant från samt två representanter från . Solvärmebidraget som tillkom för att påskynda marknadsutvecklingen uppgår som mest till och blir i sammanhanget ett begränsat stöd för den enskilde som gör en relativt stor investering i ny teknik. Solvärmebidraget var ursprungligen finansierat , men regeringen har sedan förlängt stödet och gör så även . finns här stora möjligheter att förnya uppvärmningen av enskilda hus och då inte minst i nyproduktion på ett klimatsmart sätt. Genom en utveckling av solvärmeandelen i skapas även förutsättningar för nya exportmarknader såväl i form av koncept på hållbara städer och samhällen som till alternativ uppvärmning istället för kol och olja. En höjning av stödet kan övervägas men måste då ta fasta på en översyn av regelverket för att bidraget så långt möjligt säkerställer att hela installationen främjar god hushållning. Det är viktigt att vara varsam med bidrag för att inte störa marknaden.
mot · GW02N379 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energisektorn i län. Kärnkraften kommer att fortsätta att producera el , men ändliga fossila bränslen för uppvärmning och transporter kommer att fasas ut. Regeringen kommer att fatta beslut om var slutförvaret av utbränt kärnbränsle ska lokaliseras. Detta är en miljardinvestering och kommer att innebära hundratals nya arbetstillfällen. är en av de orter som diskuteras för en slutgiltig förvaring. Det är angeläget att regeringen är kreativ och offensiv när det gäller möjligheten att använda Avfallsfonden också för nödvändiga infrastruktursatsningar i samband med att djupförvarsanläggningen byggs. Morgondagens fordonsbränsle kommer i stor utsträckning vara sådant som vi producerar i skogen och på åkern. De gröna näringarna kommer att vara viktiga för framtida högteknologisk energiproduktion. På samma sätt måste fordonsparken ställas om. Oljetillgången kommer att minska och oljan bli dyrare. Oljeberoendet måste brytas. Därför måste bilar, bussar och lastbilar drivas med alternativa bränslen. I län finns en bred kompetens inom jord- och skogsbruket vad gäller att använda våra naturresurser på ett mer lönsamt sätt. Vi vill att det startas inhemsk produktion av miljövänliga drivmedel i länet, att regeringen uttalar stöd för detta och bidrar genom ett partnerskap.
mot · GW02N380 · 2008-09-29 00:00:00 — Lokalisering av statlig verksamhet till län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalisering av statlig verksamhet till län. län är det län i landet som har haft minst andel statligt sysselsatta. Den socialdemokratiska regeringen tog en rad beslut för att utjämna denna orättvisa. Nya statliga jobb etablerades i län, bland annat inom kriminalvården, CSN, högskolan och . Dessutom tog regeringen ett viktigt principbeslut om att man i första hand ska pröva om ny eller omlokaliserad statlig verksamhet kan förläggas till län. Den borgerliga regeringen vill nu inte längre kännas vid beslutet om att i första hand pröva om statlig verksamhet kan förläggas till län. bör därför uttala att tidigare regeringsbeslut ska gälla om att i första hand pröva lokalisering av statlig verksamhet till län. Utöver detta har den omfattande omstruktureringen av flera statliga myndigheter lett till en fortsatt dramatisk minskning av statlig närvaro i länet. Detta nationella återtåg sker helt utan tvärsektoriell analys. Besluten vilar endast på varje sektorsmyndighets egna isolerade prioriteringar, tvärtemot vad betonar i sitt slutbetänkande. menar att staten måste återsamlas, och organisatoriska beslut i olika myndigheter måste föregås av konsekvensanalyser för andra myndigheter och samhällsservicen i sin helhet. Därför bör uttala att den nu pågående omstruktureringen av statlig verksamhet får ta en time out, till dess att betänkande fått en seriös politisk behandling.
mot · GW02N381 · 2008-09-29 00:00:00 — Ökad användning av trä tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att öka användningen och återvinningen av trä. är ett skogsland men är dåligt på att ta till vara sin förnämliga råvara trä. Trä som det enda förnyelsebara byggmaterialet kommer av allt att döma spela en viktig roll i framtidens byggande. Men om inte ska reduceras till att bli en leverantör av råvaror till byggande måste förutsättningar för en utveckling av svensk trämekanisk industri säkerställas. Insatser som stimulerar ökad träanvändning och utveckling i den trämekaniska industrin ger positiva effekter även regionalt. Att använda träbyggnadslösningar handlar om att förena modernt, ekologiskt byggande med principen att så långt det är möjligt bruka lokala råvaruresurser till gagn för tillväxt, sysselsättning, miljö och ekonomi. Den svenska byggmarknaden behöver mer kunskap och tradition att använda trä i storskaligt byggande. Vid sidan om insatser för kunskapsspridning skulle större offentliga byggprojekt kunna fungera som ett föredöme för utveckling genom att skapa goda exempel, sprida kunskap om tillämpningar i byggsektorn och stimulera ytterligare investeringar i träindustrin. Ett annat område som måste uppmärksammas är behovet av återvinning. Ett alternativ är att införa ett generellt återvinningssystem för trä för att ta vara på det träavfall som uppstår inom exempelvis bygg- och träindustrin men även i hushållen. En nära samverkan mellan staten och arbetsmarknadens parter är en väg som bidrar till industriell och ekonomisk utveckling i vårt land. Det är en väg som ger oss hög sysselsättning och en stark välfärd. Vi vill därför gå vidare med de strategiska branschprogram som togs fram i samarbete med arbetsmarknadens parter. Skogs- och träindustrin är en av de branscher som är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i hela . Branschprogrammen innehåller en rad konkreta åtgärder som ska genomföras för att stärka de berörda industriernas internationella konkurrenskraft. De är viktiga för den svenska skogs- och träindustrin. i (s)
mot · GW02N382 · 2008-09-29 00:00:00 — Vindkraft och vågkraft i län tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsning på vindkraft och vågkraft i län. Vindkraftsbyn i , forskningsstationen och vindkraftsexpon i är alla betydande verksamheter för vår region. Företagen i län bör verka i hela produktionskedjan vad gäller vindkraft: forskning, produktutveckling, tillverkning och etablering av nya vindkraftverk. För att detta ska vara möjligt krävs ytterligare resurser till forskning samt ökad samverkan mellan näringsliv, högskola, kommuner, myndigheter och regionförbundet. I samband med att man bygger nya vindkraftsparker i anser vi att ny teknik för att nyttja vågornas kraft bör testas. Genom att nyttja den infrastruktur som skapas i samband med vindkraften har vi här unika möjligheter att prova ny teknik. Vi vill att regeringen verkar för att ett provningscenter för vågkraft etableras i län.
mot · GW02N407 · 2008-09-29 00:00:00 — Tillväxt i hela landet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillväxt i hela landet. monteras statlig service och myndighets närvaro ned i glesbygden, inte minst i inland. Människor får längre avstånd till servicen och svårare att kommunicera med statliga myndigheter. I praktiken blir det svårare och besvärligare att bo och driva verksamhet i kommuner, där det inte längre finns exempelvis arbetsförmedling, försäkringskassa eller skattemyndighet på plats. Företag och människor som redan bor i glesbygden känner sig svikna, då uträttande av minsta ärende kan bli både dyrt och besvärligt. Det urholkar människors tilltro till staten och försvårar för företag, som redan har stora konkurrensnackdelar på grund av de långa avstånden och den glesa befolkningen. Det blir ännu svårare att locka andra att flytta in till byarna och etablera sig där, om all samhällsservice finns i en annan kommun kanske eller längre bort. För samhällsutvecklingen är det viktigt att det finns en blandad arbetsmarknad även i inland. För att åstadkomma detta krävs det rejäla regionalpolitiska satsningar. Det handlar om förutsättningar för tjänsteföretag att kunna etablera sig i inlandet, men också att lokalisera statlig verksamhet till inland. Då många myndighetskontakter förutsätts skötas med hjälp av modern teknik, borde det vara lika enkelt för boende i större städer att kontakta myndigheten i glesbygd än vice versa. Hela blir förlorare om inte hela landet utvecklas, avveckling leder inte till utveckling.
mot · GW02N411 · 2008-09-26 00:00:00 — Förenklade regler för fler innovationer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förenklade regler för fler framgångsrika innovationer och växande företag. Privatpersoner och små företag står för huvuddelen av de innovationer och idéer som leder till nya framgångsrika affärsidéer och snabbt växande företag. Tyvärr har stödet från myndigheter nästan helt fokus på idéer som springer ur universitetsvärlden. Inget ont med detta, universiteten är en viktig grogrund för ett innovativt näringsliv och stödet bör givetvis vara fortsatt starkt och utvecklas. Däremot bör man se över hur stödet till privatpersoner och små företag fungerar, det kan handla om allt från lotsning genom de ofta byråkratiska reglerna för patent till utökat ekonomiskt stöd. erhåller nya idéer och innovationer sprungna ur universitetsvärlden ofta stort ekonomiskt stöd från olika myndigheter, däremot är motsvarande stöd till andra idéskapare i jämförelse ytterst begränsat. Mot bakgrund av detta bör det utredas hur privatpersoner och små företag kan få större stöd i processen att omvandla idé till verklighet.
mot · GW02N420 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta vara pilotlän för att vara fossilfritt . Förbundet har tagit initiativ till ett samarbete i som syftar till att länet ska bli oberoende av kol, olja och andra fossila bränslen . Ett motsvarande mål har satts upp på det nationella planet, men då är . I denna viktiga framtidsfråga vill vara en pådrivande kraft, som genom nätverksarbete och kunskapsförmedling samlar alla goda krafter i länet. Målet Fossilfritt 2015 är tufft, men fullt möjligt att nå. En rad aktiviteter pågår redan på många håll i regionen inom hela energianvändningsområdet allt ifrån effektivisering till alternativa fordonsbränslen. har goda förutsättningar att ligga i framkant i utvecklingen mot klimatneutralitet. I många kommuner har man arbetat mot energiomställning och energieffektivisering. Ett exempel är biogasanläggningen i , ett annat är den planerade etanolfabriken i . För att få ytterligare kraft i arbetet tror vi att det är viktigt att så många aktörer som möjligt tar formella beslut där de ställer sig bakom målet Fossilfritt 2015. Länets kommuner kan visa vägen, genom att kommunstyrelse eller kommunfullmäktige ansluter sig till Fossilfritt 2015 och därmed gör det till ett gemensamt mål för . När detta skrivs är det fyra av länets kommuner som fattat ett formellt beslut om att ställa sig bakom utmaningen. Dessa kommuner är , , Sala och . Vi anser att de steg som tagits i visar att det finns en stark uppslutning omkring tanken att vara ett föregångslän vad gäller att kunna bli fossilfritt . Precis på samma sätt som det är viktigt för att föregå med gott exempel i miljöarbetet, så är det viktigt att kunna ha goda exempel även nationellt. Vi vill därför att regeringen ger i uppdrag åt att utreda möjligheten att ska tillåtas vara ett pilotlän i . Målet ska vara ett fossilfritt 2015.
mot · GW02N425 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ta fram ett tillväxtprogram för svensk design. antog regeringen i tillväxtprogrammet Design . Syftet är att skapa tillväxt i designbranschen så att den fullt ut kan fungera också som tillväxtmotor i det övriga näringslivet. Målet är att ska tillbaka till världseliten i design. Det finns många exempel på framsynta regeringar som initierat nationella satsningar på design för att stärka sina länders konkurrenskraft. , , har presenterat en analys av fyra länders designinsatser, nämligen , , belgiska regionen samt . De har arbetat medvetet med design som verktyg för att uppnå ökad konkurrenskraft. Rådet för arkitektur, form och design gav också ut en rapport om åtta europeiska länders designpolitik där det framgår att design i de flesta länder ses som en näringspolitisk fråga. Svenskt Designsamarbete består av landets designorganisationer och ska informera beslutsfattare om de mervärden som design kan skapa för näringsliv och samhälle. Design kan stärka konkurrenskraften i det svenska näringslivet. I ett upprop efterlyser Svenskt Designsamarbete att regeringen bryter sin passivitet i näringspolitiken. Svenskt Designsamarbete framhåller att andra länder tar designfrågan på allvar medan tappar fart. tillhör tyvärr inte den växande skara länder som har tillväxtprogram där design är en uttalat viktig faktor eller en nationell angelägenhet. borde ta efter .
mot · GW02N432 · 2008-09-29 00:00:00 — Stimulans av svenska exportföretag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om exportkrediter för små företag. Vårt välstånd i bygger på våra företags produktion och försäljning till olika marknader utanför . Vi behöver tillväxt i våra företag för att nå ökad sysselsättning och välstånd. Särskilt i små företag behövs inte bara kompetens för att sälja produkterna utomlands, utan också exportgarantier på marknader som kan vara svåra att nå och få en avsättning till. Man bör därför gå igenom olika marknader som är intressanta för små företag och då om möjligt öka möjligheter till exportkrediter.
mot · GW02N438 · 2008-09-29 00:00:00 — Regionala effekter av neddragning i statlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att mildra effekterna vid rationalisering i statlig verksamhet. Mindre kommuner med extra känslig arbetsmarknad är alltid de stora förlorarna när statliga verk och myndigheter rationaliseras bort. Vi har sett exempel på att när till exempel , , Arbetsförmedlingen, tingsrätten, polisen, Posten och minskar sin verksamhet har den lokala arbetsmarknaden drabbats mycket negativt, liksom servicenivån. Det finns en uppenbar risk att mindre orter dräneras på akademisk kompetens vid stora rationaliseringar inom offentlig verksamhet. Förutsättningarna för nyetablering av företag minskar eftersom företag efterfrågar närhet till bland annat arbetsförmedling och skattekontor. I många fall kan rationaliseringar genom en bättre samordning mellan olika myndigheter vara ett fördelaktigare alternativ än centralisering. På detta sätt skulle också den samhälleliga servicenivån i hela landet värnas. Det bör bli regel när stora rationaliseringar beslutas vid statliga verk och myndigheter att det görs en analys av möjligheterna att utlokalisera annan statlig verksamhet till de berörda kommunerna.