mot · GW02So581 · 2008-10-07 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg de gröna är kritiska till en del av de reformer som regeringen infört och tänker införa inom utgiftsområdet. Den nya tandvårdsreformen gör det inte billigare för människor att gå till tandläkaren och den innehåller inte det förebyggande incitament vi skulle vilja ha in i tandvården. Att öka valfriheten i sjukvård och omsorg är bra, men regeringen vill införa det snabbt och till varje pris. Vi menar att man noga bör överväga utformning så att inte effekterna blir helt andra än vad man tänkt sig. Det är viktigt att ett förebyggande och hälsofrämjande perspektiv byggs in i hela vården. Det är också viktigt att idéburna företag och småföretag ska ha en rimlig möjlighet att kunna verka och att man inte bygger ett system där de slås ut till förmån för stora företagsjättar på vårdområdet. När det gäller valmöjlighet och kvalitet ska utformningen av system utgå från det som människor själva värdesätter och vill välja. Vi är kritiska till apoteksmonopolets upphörande. Merparten människor i är nöjda med , och det kan utvecklas till att bli ännu bättre parallellt som receptfria läkemedel kan säljas på andra ställen. Det är högst olyckligt att rasera strukturen med apotek och införa något som med allra största sannolikhet blir dyrare, utan att bli bättre. Det finns enskilda satsningar som regeringen gör bra, t.ex. att man arbetar mot hemlöshet och uppmärksammar strukturella underliggande problem bakom hemlöshetsproblematiken. På folkhälsoområdet har dock inriktningen alltför mycket ett individ- och familjeperspektiv. Folkhälsa handlar om de samhälleliga strukturer som skapar eller ger förutsättningar för hälsa. Detta betonas i princip inte alls av regeringen, och man missar därmed essensen i folkhälsopolitiken. lyfter här fram ett antal förslag, där många har tonvikt på läkemedelsområdet. kostar felaktig läkemedelsanvändning samhället ungefär lika mycket som den totala läkemedelsnotan. Det är helt orimligt. Det är i högsta grad skadligt för människor och dyrt för samhället. Strukturerna behöver styras om till att bli hälsofrämjande, och en hel del behöver göras inom läkemedelsområdet. Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på elevhälsan, projektmedel för fysisk aktivitet och en förändrad struktur av reformen personliga ombud för att de ska kunna fungera mer oberoende. 4Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m.6 4.1.1Frisktandvård till fast pris6 4.1.2Gratis tandvård upp till 25 år7 4.2Fristående, brukarstyrd konsumentorganisation för läkemedelsfrågor8 4.3Alternativ- och komplementärmedicinskt register8 4.5.2Fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade11 4.5.3Förändrad konstruktion av personliga ombud12 4.5.4Full statlig finansiering och koppling till brukarorganisationer12 4.5.5Psykoterapins och andra terapiers roll i vården13 4.6Läkemedelsberoende till Statens folkhälsoinstitut14 4.7Utveckla det lokala folkhälsoarbetet14 4.8Nationell satsning på hiv- och STI-prevention15 4.10Insatser för män som slår16 4.10.1Riksorganisationen för män och nationella samordnare16 4.14Utökad tillsyn inom läkemedelsområdet18 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Frisktandvård till fast pris. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri tandvård upp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiering av fristående och brukarstyrd konsumentorganisation för läkemedelsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alternativ- och komplementärmedicinskt register. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Nepis finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av satsning på elevvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att hitta former för fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och funktionshindrade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad konstruktion av reformen personliga ombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se till att det ingår i Arbetsförmedlingens och ansvar att på central nivå ingå i samarbetsforum för strukturfrågor som lyfts fram av de personliga ombuden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om psykoterapins och andra terapiformers roll i vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beroende av narkotikaklassade läkemedel förs in under det folkhälsopolitiska målområdet 11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge landstingen samordningsansvar för arbetet med folkhälsomålen på regional nivå samt anslag till folkhälsopolitiska projekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationell satsning på hiv- och STI-prevention. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utredning av regionala barnombudsmän. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för Män och nationella samordnare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av nationell hjälptelefon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning av effekter av nya statsbidragsregler för handikapporganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla apoteksmonopolet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad finansieringsform för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgad tillsyn för inom läkemedelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för läkemedelssäkerhet. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. enligt uppställning: Bidrag till hälso- och sjukvård Nytt statligt anslag för att finansiera Intäkter till staten för att finansiera Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Nytt anslag: Läkemedelssäkerhet Nej till omreglering av apoteksmarknaden Satsning på fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och funktionshindrade Ändrad konstruktion av reformen personliga ombud Nej till regeringens folkhälsosatsning Insatser för män som slår 4Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. 4.1.1Frisktandvård till fast pris Regeringen har infört ett nytt tandvårdssystem. Vi anser att det bygger på helt felaktiga principer. Det blir inte billigare för människor, förutom för dem som har väldigt höga kostnader. Det premierar inte heller ett förebyggande perspektiv och förhållningssätt. föreslår i stället att en nationell tandvårdsreform, Frisktandvård till fast pris, införs. Förslaget liknar det som utarbetats av tjänstetandläkarna. I det system vi föreslår görs vid första besöket en bedömning av en persons tandstatus och framtida vårdbehov, och utifrån detta placeras man i en viss risklass. I ett nationellt frisktandvårdssystem bör antalet riskklasser inte vara fler än fyra. Den som blir placerad i lägsta klass (med betydelsen: liten risk för ohälsa) betalar en låg egenavgift, till exempel . Den som placeras i en högre risklass får högre egenavgift. Vid en viss nivå går staten in och subventionerar egenavgiften enligt en successiv upptrappning som ett slags högkostnadsskydd. Placeringen av en patient i en viss riskgrupp omprövas regelbundet, vilket innebär att patienten får kvitto på vad olika förebyggande åtgärder eller frånvaron av förebyggande åtgärder förväntas leda till . Vi menar att det ska vara samma riskgruppering och samma avgiftsklasser oavsett var man bor i . Därför föreslår vi att ett nationellt system ska införas. Precis som man tar fram behandlingskriterier inom ramen för vårdgarantin i hälso- och sjukvården kan nationella kriterier för hur man ska bedöma riskklasser inom tandvården tas fram. Vårt förslag innebär att alla som ansluter sig till Frisktandvård till fast pris får en form av högkostnadsskydd, även de med stora behov. Oavsett vilken riskgrupp man tillhör betalar alltid patienten en egenavgift. De som hamnar i en högre riskgrupp betalar en högre egenavgift, men staten subventionerar en större andel av den totala kostnaden ju högre riskgrupp man tillhör. Vi förutsätter att statens subventioner inom de olika riskgrupperna blir så höga att i princip alla får billigare tandvård än . Det finns personer med extremt stora tandvårdsbehov, ofta orsakade av medicinska problem eller missbruk, som inte kommer att passa in i vårt förslag till tandvårdsreform. Denna relativt lilla grupp vill vi definiera och överföra till sjukvården. I Frisktandvård till fast pris ingår ett tandläkarbesök och alla de insatser som behöver göras. Som patient väljer man själv vilken tandvårdsklinik man vill gå hos, privat eller via folktandvården. Frisktandvårdsmodellen leder till regelbundenhet i kontakten mellan den enskilde och tandvården och skapar incitament för såväl patienten som vårdgivaren att ha ett förebyggande förhållningssätt. Modellen ger också patienten bättre kontroll över sina tandvårdskostnader. Denna nationella tandvårdsreform gör att patienterna vet vad tandvården kostar och försäkrar sig mot obehagliga överraskningar. De skilda avgiftsklasserna motiverar också till egenvård och förebyggande åtgärder för att undvika risken att hamna i en högre avgiftsklass. Tandvården får incitament att ge bra vård och göra förebyggande insatser för att hålla de långsiktiga kostnaderna nere. De landsting som har system med Frisktandvård till fast pris, har olika regler, avgifter och avgiftsklasser, och systemet finns inte hos de privata tandvårdsklinikerna. Med ett nationellt tandvårdsabonnemang skulle villkoren bli lika för alla i hela . Tillgången på bra tandvård ska inte avgöras av var man bor, lika lite som hur mycket man tjänar. Därför vill vi att tillkännager för regeringen att en utredning tillsätts för att utreda förutsättningar och konsekvenser av en nationell tandvårdsreform Frisktandvård till fast pris. 4.1.2Gratis tandvård upp till 25 år anser att det bör vara gratis tandvård upp till 25 och inte som ha en gräns vid . I utredningen tänder till rimliga kostnader (SOU 2007:19) framgår att den lägsta besöksfrekvensen hos tandläkaren är i åldersgruppen . Drygt hälften i gruppen besöker tandvården enligt (SCB:s enkätundersökning av folkets levnadsvanor). Flera undersökningar pekar också på att tandhälsan riskerar att försämras och bland personer med små ekonomiska resurser. har tidigare visat att det är fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter. Alltfler unga studerar längre än tidigare, och få har egen inkomst vid . Därför menar att det för att bibehålla en god tandhälsa hos unga och ge möjlighet att investera i en framtida tandhälsa är viktigt att den avgiftsfria tandvården inte upphör vid utan förlängs till . avsätter 2009 och därefter för detta ändamål i vårt budgetförslag. 4.2Fristående, brukarstyrd konsumentorganisation för läkemedelsfrågor Regeringen beslöt i samband med budget 2006/07 att avveckla stödet till Kilen, en oberoende konsumentorganisation för läkemedelskonsumenter. Organisationen hade då verkat och byggt upp sin verksamhet . Deras arbete har handlat om att ge råd och stöd till människor drabbade av läkemedelsberoende och andra läkemedelsbiverkningar samt att sprida kunskaper och erfarenheter till alla de grupper som berörs, vilket innebär en spridning till i stort sett hela samhället. Skälet som regeringen angav för att inte längre bidra till Kilens verksamhet angavs vara att skulle ansvara för och starta en verksamhet med patient- och brukarrapportering av biverkningar. Detta har kommit i gång, men i påtagligt liten omfattning. Det går att göra patientrapportering via nätet, eller via blankett som hittas på nätet. som varit i gång har bara en bråkdel av de rapporteringar inkommit som Kilen skulle ha fått in . Regeringen hade också tilltro till att rapportering i normalfallet sker via läkare. De har underskattat problemet grovt, och det gäller även hur viktigt det är för människor att kunna tala med en oberoende som är insatt i problematiken och kunnig på området. Kilen stod för dessa kvaliteter, och genom att ta bort anslaget till Kilen har regeringen stoppat en positiv utveckling som dessutom rönt anseende och uppskattning i internationellt. Vi utvecklar frågan i motion Patientstyrd rapportering av läkemedelsbiverkningar. Vi anser att det tydligt kvarstår ett behov av det som Kilen stod för. Vi skulle helst se att Kilen, som drivs på låg nivå enbart på ideell basis erhöll, tillräckliga medel för att återuppstå och fortsätta sitt arbete. Eftersom vi tyvärr inser att sannolikheten för att regeringen backar på tidigare fattat beslut är liten är en annan möjlighet att man ger förutsättning för att nystarta en konsument- och patientstyrd verksamhet som utifrån ett brukarperspektiv kan bygga upp en ny verksamhet för råd, stöd och biverkningsrapportering. Kontakt och samarbete med är förstås viktigt för att verksamheten ska leda till förändring av de brister som finns inom läkemedelsområdet, men lika viktigt är att de står fristående och att konsumenterna vet det. Vi avsätter för detta ändamål. 4.3Alternativ- och komplementärmedicinskt register drev under förra mandatperioden igenom kravet på en utredning som skulle utreda hur ett alternativ- och komplementärmedicinskt register skulle kunna se ut. Det skulle syfta till det som kan tyckas vara det allra mest basala att få en samhällelig tillgänglig kunskap om de alternativ- och komplementärmedicinska utövare som verkar i . Ett av huvudargumenten för ett alternativ- och komplementärmedicinskt register är att det skulle öka patientsäkerheten. Efter slutbetänkandet och remissbehandlingen stod det dock klart att frågan behöver utredas ytterligare. Enligt nuvarande lagstiftning LYHS, lagen om yrkesverksamma i hälso- och sjukvården, finns hinder för att yrkesverksamma inom hälso och sjukvården även ska kunna ingå i ett tänkt register. beslutade den förra regeringen därför att tillsätta en kompletterande utredning där bland annat frågan om LYHS skulle analyseras och förslag på eventuella författningsändringar ges. Dessvärre har ingenting hänt trots att frågan togs upp budgetproposition. Motioner har ett flertal gånger lyft upp frågan. I betänkande 2007/08:SoU1 skrev utskottet: Vidare vill utskottet åter framhålla att kunskaper om alternativmedicinska metoder är betydelsefulla både för att kunna bedöma effekter och vinster och för att kunna utröna eventuella skador och biverkningar. Utskottet har erfarit att bereder frågan om hur arbetet med ett register för utövare av alternativ- och komplementärmedicin ska fortskrida. Mot denna bakgrund ville man inte ta något riksdagsinitiativ med anledning av motionerna. Liknande formuleringar skrevs året innan, men ingenting har hänt och frågan nämns varken i förra årets eller i årets budgetproposition. har en undanskymd plats internationellt när det gäller integrativ medicin. WHO uppmanar i en resolution länder att implementera national policies för användande av och integration av alternativ- och komplementärmedicin. Att ta fram ett register är ett första steg på ett område där mycket återstår att göra. Därför avsätter i vårt budgetförslag till ett register. , Nepi, är en av och initierad stiftelse som verkar för en bättre användning av läkemedel. Nepis syfte är att främja en medicinskt och ekonomiskt effektiv användning av läkemedel, genom en kombination av forskning, studier, analyser, utbildning och information. Den utredning som låg till grund för Nepis bildande beskrivs i Ds 1992:104, där det slås fast hur stora resurser som krävs för att nätverket ska kunna uppfylla sina direktiv. För att säkerställa en långsiktigt hållbar finansiering bedömdes avkastningen från stiftelsekapitalet behöva vara . Verksamheten har tre huvudområden: läkemedelsepidemiologi, läkemedelsekonomi och läkemedelsinformation. Den huvudsakliga tonvikten ligger på utvärdering av effektiviteten av läkemedelsbehandling i rutinsjukvården. Eftersom av läkemedelsanvändningen härrör från patienter i öppenvård samarbetar Nepi främst med primärvården och landstingen. Ett effektivt nätverk kräver ett brett samarbete mellan många människor och ett kontinuerligt inflöde av kontakter. Det bör uppmärksammas att Nepi inte är en forskningsfond från vilken man kan söka ekonomiskt stöd. Nepi kan emellertid ge finansiellt eller professionellt bidrag till olika forskningsprojekt i vilket även andra bidragsgivare deltar. Nepis verksamhet är viktig som en oberoende och självständig aktör inom läkemedelsområdet på den svenska arenan som behöver stärkas och utvecklas. Nepis funktion är helt i linje med ett förebyggande och hälsofrämjande förhållningssätt inom läkemedelsområdet. Vid bildandet fick Nepi i stiftelsekapital. Avsikten var att avkastningen skulle räcka till 56 tjänster. var avkastningen tillräcklig, men har den minskat och räcker nu bara till 2 tjänster. Nepis ekonomiska situation är trängd på grund av att stiftelsekapitalet ger för lite avkastning. För att kunna fortsätta verka behöver de en långsiktigt hållbar finansiering som möjliggör att verksamheten kan drivas på den nivå som avsåg i samband med bildandet av Nepi. avsätter, liksom 2006 och 2007, därför i vårt budgetförslag för att trygga finansieringen av Nepi. Psykiatri och vård, omsorg, stöd och sysselsättning för människor med psykisk sjukdom är ett påtagligt eftersatt område. Det finns många bra och viktiga förslag till förändringar och förbättringar i psykiatrisamordnaren utredning. Regeringen har gjort en kraftfull satsning, vilket är bra. Vi anser dock att mer behöver göras och att ett brukarperspektiv och förebyggande perspektiv behöver få betydligt större genomslag inom hela området. Vi avsätter ytterligare för de kommande tre åren med följande fördelning. Skolan är den värld där barn och unga befinner sig en stor del av sin tid och det är där det förutom i hemmet finns vuxna som har möjlighet att se hur de mår. Att tidigt upptäcka elevers svårigheter och problem är ovärderligt för att kunna förebygga problem. Skolan behöver ha möjlighet att uppfatta både rena hälsoproblem och psykiska och sociala problem som rör den enskilda individen, hans/hennes familjesituation eller i övrigt. Inte sällan kan fysiska problem ha sin grund i psykosociala orsaker. Det kan också handla om att arbeta mot mobbning. Riskerna med en bristande elevhälsa kan vara alltifrån oupptäckta hälsoproblem till andra slags problem, t.ex. att elever blir utagerande mot andra elever och lärare, börjar skolka, utvecklar anorexi, tappar sin livslust, börjar missbruka, blir kriminella och kanske blir placerad av . Skol- och elevhälsan ser påtagligt olika ut i skolorna över landet. Enligt dagens lagstiftning i skollagen 14 kap. ska skolhälsovård anordnas. Den har till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Det sägs i lagen att den främst ska vara förebyggande, men där sägs också att den ska omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. Det anges bara att det ska finnas skolläkare och skolsköterska. utfärdar riktlinjer, vilka endast till viss del följs. Lagstiftningen specificerar alltså inte att kuratorer eller andra yrkesgrupper ska finnas för elevers psykosociala hälsa, vilket trots allt anses vara tämligen självklart och vedertaget. Däremot skiftar elevunderlaget oerhört mycket såväl för skolläkare och sjuksköterska som för kuratorer. har föreslagit att begreppet elevhälsovården ska införas. Regeringen har aviserat att en ny skollag ska komma, men den har skjutits fram . Huruvida och på vilket sätt regeringen kommer lyfta in frågan om elevvård i propositionen är oklart. Vi menar att lagen måste utformas så att den verkligen ger grunden för en bra elevvård. Vi anser dock att elevhälsan behöver förstärkas . Tidiga och välinriktade insatser kan förebygga mycket lidande och är dessutom ur samhällsekonomiskt perspektiv lönsamt. Regeringen konstaterar i underlag till budgetförslaget på psykiatrins område att skolhälsovården är en del i första linjens psykiatri som behöver förstärkas. De har dock valt att göra det genom att i åtta försökskommuner utveckla modeller för hur en framgångsrik första linjens barn och ungdomspsykiatri kan se ut. Det kommer att ta tid innan resultaten blir tydliga och kan spridas. Vi anser att man redan nu bör göra en kraftfull satsning för att kommuner ska kunna anställa fler personer till elevhälsovården i brett perspektiv. På vilket sätt skolorna gör satsningen bäst avgörs lokalt. Viktigt är dock att man ska garantera eleverna att de på ett enkelt sätt ska kunna komma i kontakt med rätt person när de har fysiska eller själsliga problem. Elever ska veta att de har denna rätt och hur de ska gå till väga. Vi avsätter för detta ändamål. Medlen ska fördelas till kommunerna enligt en schablon byggd på elevunderlag. av dessa ska gå till för att följa upp på vilket sätt elevhälsan stärks med denna satsning och för att identifiera framtida behov. Satsningen motsvarar en ungefärlig förstärkning av 800 heltidstjänster över landet. 4.5.2Fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade Forskning visar att människor som har en ohälsosam livsstil löper upp till 300 procents större risk att hamna i psykiskt sjuklighet än människor med hälsosamma vanor. Forskare från i samarbete med , , har lyft fram frågan om att ohälsosam livsstil skapar psykiskt sjuklighet och att detta ges alltför lite utrymme i debatten. De senaste resultaten går emot föreställningen att det enbart skulle handla om att personer med psykisk ohälsa som dras till en osund livsföring. Slutsatser är bland annat att traditionella vårdinsatser inom psykiatrin behöver ta hänsyn till detta och att livsstilsförändring kan leda till förbättrad psykisk hälsa även när den redan är nedsatt. Den livsstilsfaktor som verkar ha störst betydelse är stillasittande eller fysiskt inaktivitet. Vikten av fysisk aktivitet och dess betydelse för hälsan blir alltmer välkänd för många i samhället. Fysisk aktivitet på recept har också varit en framgångsfaktor på många håll. Den grupp som mer än andra kan behöva hjälp på traven för att röra sig mer är människor som mår psykiskt dåligt, är psykiskt sjuka eller psykiskt funktionshindrade. Det kan behövas motivationsarbete och ledarledda, individanpassade aktiviteter i högre grad än för andra. Inte bara den psykiska hälsan kan förbättras till viss del av detta. Även den fysiska hälsan som ofta är eftersatt för denna grupp kan förbättras. Vi vill därför avsätta till för projektmedel som ska kunna sökas av kommuner och landsting som vill göra sådana satsningar. Satsningen ska följas upp av i samarbete med . 4.5.3Förändrad konstruktion av personliga ombud Personliga ombud är en mycket välriktad reform genom att det kommer psykiskt sjuka och psykiskt sjuka med funktionshinder direkt till del. Ombuden hjälper dem att få tillgång till den hjälp de har rätt att få från kommunen, och olika stödenheter. Ombuden har som funktion att de arbetar nära den de är ombud för och helt på dennes uppdrag. Utvärderingar visar bra resultat genom minskat antal vårddagar, och de som får denna hjälp har upplevt det mycket konkret. I en del kommuner har man valt att dra ned på verksamheten. Det finns också kommuner som inte har några ombud alls. På en del ställen har man lagt ut verksamheten på brukarorganisationer, vilket har stora fördelar. Det finns inte något inbyggt beroendeförhållande till den huvudman man eventuellt kommer att rikta kritik mot.