mot · GV02MJ14 · 2008-04-09 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:108 En skogspolitik i takt med tiden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder för att stärka miljöskyddet ska hanteras parallellt med åtgärder för att öka produktionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtgärder för att öka produktionen måste utvärderas noggrant ur klimat- och miljösynpunkt och att direktiven i övrigt inte bör vara alltför styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en mer långtgående skyldighet för markägare att värna om de allmänna värden som biologisk mångfald och ekosystemtjänster utgör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medel för forskning om samspelet mellan produktionshöjande åtgärder och utsläpp av växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om medverkan från naturvårdsinriktade intressen vid prioriteringen av forskningsresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stormarna i relation till monokulturer samt analyser av effekterna av samhällets stöd efter stormarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett införlivande av skogsvårdslagen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av miljöorganisationernas talerätt i skogsrelaterade frågor. avslår regeringens förslag till ändring av portalparagrafen i skogsvårdslagen. avslår regeringens förslag till ändring av definitionen av skogsmark i skogsvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utveckling av Smör för att det bättre ska motsvara t.ex. ett egenkontrollprogram eller skötselplan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av gränserna för fjällnära skog m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föreslagna sanktioner bör vara differentierade med avseende på avverkningens värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs starkare styrmedel eller instrument för att öka den generella hänsynen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att längre omloppstider i skogen kan ge både mer högvärdig råvara och högre miljövärden och sociala värden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid beslut om förädlat föryngringsmaterial ska stor hänsyn ska tas till de ökade krav på genetisk variation och biologisk mångfald som behövs för att klara klimatförändringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en balans mellan skogens växter, klövvilt och rovdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ökad kvävegödsling kan påverka flera miljömål negativt, inklusive klimatmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dikning bör minska tills klimateffekter och övriga miljöeffekter av dikningen har analyserats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eventuell stubbutvinning endast bör få ske efter dispens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försiktighetsprincipen ska vara styrande vid beslut om introduktion av främmande trädarter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stor varsamhet vid introduktion av intensivskogsbruk i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att miljömålet i skogsvårdslagens portalparagraf utvecklas för att omfatta miljökvalitetsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av starkare styrmedel i åtgärdsprogram för att uppnå EU-kraven på vattenstatus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av starkare styrmedel för att förbättra hänsyn till natur- och kulturmiljövärden i skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av justeringar av avkastningskrav och direktiv för och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad delaktighet för lokala företrädare för miljö- och friluftsintressen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snabbutredning om akuta åtgärder för att stoppa avverkning inom de mest skyddsvärda områdena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vård och skötsel av natur- och kulturmiljövärden i skogen behöver förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sociala värden bör prioriteras högre vid skogsskötsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att andra miljöhänsyn än klimat samt sociala hänsyn ges tillräcklig tyngd i det internationella klimatarbetet med skogen. En underliggande utgångspunkt i utredningen och propositionen är att skogsindustrins efterfrågan på råvara tas för given och att klimatutmaningen gör att biobränsleuttaget behöver öka. Inriktningen är därmed att öka skogsproduktionen. Miljömålet om biologisk mångfald ska då hanteras . delar inte denna utgångspunkt. Skogsindustrins efterfrågan på råvara kan inte tillgodoses till vilket pris som helst, på bekostnad av biologisk mångfald och andra miljömål. Då riskerar man att skapa en situation som liknar den vi ser på fiskeriområdet där det nu är tydligt att det råder en överkapacitet i förhållande till resursbasen. Man tär alltså på naturkapitalet i stället för att leva på räntan. Det finns risk för en liknande utveckling på skogens område. varnade för att resursen inte räckte till. Virkesförbrukningen hade då vuxit med . Förbrukningen översteg avverkningen med . Underskottet täcktes med import från framför allt och . Man befarade att ambitionen att ha en balans mellan produktion och miljö i den svenska skogspolitiken skulle behöva ställas på sin spets. har som bekant infört restriktioner på exporten. ifrågasätter ordningen att först diskutera ökning av produktionen för att först i ett senare skede ta sig an miljöfrågorna. Detta är att i praktiken frångå principen i den nuvarande skogsvårdslagen att miljö- och produktionsmålen ska vara likvärdiga. Signaleffekten är betydande. Både de som försvarat och de som kritiserat propositionen tolkar den som om den ger ett ökat fokus på produktionsmålet. vill också påpeka att detta i ett längre perspektiv är riskabelt för svensk skogsindustri. Det är av strategisk betydelse för svensk skogsindustri att dess råvaruframställning anses hålla en internationellt sett hög naturvårdsstandard. Ett kantstött renommé kan ta att återställa. välkomnar ambitionen att lyfta fram klimatfrågans betydelse i skogspolitiken. Vi ser dock tre problem med regeringens inriktning. Dels lyfts klimatfrågan i praktiken fram på bekostnad av andra miljömål, som levande skogar och rikt växt- och djurliv, dels betraktas klimatfrågan nästan uteslutande som en fråga om att öka uttaget av skogsråvara, dels baseras klimatöverväganden på en mycket bräcklig kunskapsbas. Det är därför bra att propositionen i så hög utsträckning är inriktad på att föreslå vidare utredning. Det är dock viktigt att dessa utredningar ges tillräckligt öppna, sökande mandat och inte inriktas alltför snävt på i förhand bestämda slutsatser. Regeringen signalerar tydligt att den vill införa en höjd ambitionsnivå när det gäller ökad tillväxt i skogen. Man säger att detta inte ska utarma miljömålet. Problemet är att miljöhänsynen behöver stärkas. 3Skogspolitikens inriktning och mål 3.1Förändrat klimat och skogspolitiken instämmer i regeringens bedömning att skogspolitiken i högre grad bör beakta klimatförändringar. Vi har dock en delvis annorlunda syn på varför och hur. delar regeringens och utredningens bedömning att grunden för skogspolitiken, de jämställda målen, bör ligga fast. Vi delar dock inte bedömningen att politiken fungerat väl. Produktionsmålet har i praktiken tillåtits dominera på bekostnad av miljömålet. Detta är inte förvånande, eftersom produktionsmålet har prioriterats högre av staten och kan prioriteras högre av en del skogsägare och av skogsindustrin, som i sin tur har stor påverkan på vissa skogsägare. Problemet förvärras dock av att utredningen och propositionen i praktiken ger produktionsmålet ökad tyngd genom att behandla det först och skilt från miljömål som biologisk mångfald. anser att miljömålet måste få ökad tyngd i det praktiska arbetet i myndigheterna och skogen. Klimatfrågan får konsekvenser för både produktionsmålet och miljömålet. I regeringens proposition betonas konsekvenserna av ökad efterfrågan på råvara framför konsekvenserna för miljön i stort. Detta blir desto mer problematiskt då man, som nämnts ovan, tagit skogsindustrins växande efterfråga på råvara för given. delar bedömningen att uttaget av bioenergi från skogen bör kunna öka. Vi vill dock starkare betona att så inte få ske på bekostnad av andra miljömål som biologisk mångfald. Tvärtom måste skogsskötseln ta ökad hänsyn till biologisk mångfald och andra miljömål. I längden är hela vårt samhälle beroende av ekosystemen och deras tjänster. Ekosystemens funktion sätts under större press genom spridningen av miljögifter och klimatförändringen. Detta gör att skyddet av skogen måste stärkas jämfört med vad som annars hade varit fallet. När propositionen presenterades betonade jordbruksministern att ökad skogsproduktion är bra ur klimatsynpunkt. Men de åtgärder som vidtas för att öka produktionen kan leda till ökade utsläpp av växthusgaser. Det samlade resultatet är inte givet. vill därför betona vikten av att klimatkonsekvenser av olika skogsskötselåtgärder utreds mycket noggrant innan beslut fattas om ändringar i större omfattning. Det finns t.ex. forskning som tyder på att ökad avverkning för bioenergiproduktion ger en tillfällig ökning av koldioxidutsläpp det tar ju innan koldioxidutsläppen kompenseras av ny tillväxt. I värsta fall kan effekten bli negativ, åtminstone , om avverkning lett till utsläpp av kol bundet i marken som inte neutraliseras genom ökad tillväxt av biomassa. Denna effekt är beroende av markförhållanden i det aktuella området och av de närmare detaljerna kring skötseln. Detta är ett exempel på frågeställningens komplexitet och behovet av att förbättra kunskapsläget och gå varsamt fram. Det förefaller också sannolikt att andra former än trakthyggesbruk som kontinuitetsskogsbruk kan vara särskilt lämpliga på kolrika marker där utsläppen av koldioxid kan vara stora vid markbearbetning. Ändrade klimatförhållanden, med kortare perioder av snötäcke och tjäle, kan befaras öka risk för skador på mark vid avverkningar. Regeringen har i propositionen inte dragit lärdom av de varningarna som stormen m.fl. lämnat. Det klimat som våra skogar kommer att växa i kommer att vara mycket olikt det klimat som råder. Blandskog har visat sig vara mer stormsäker än monokulturer. Som Världsnaturfonden (WWF) påpekat är bevarandet av den biologiska mångfalden ett sätt att värna om skogens förmåga att möta den kommande klimatstressen. Den bästa strategi vi i ett sådant perspektiv kan välja är att slå vakt om variationen i skogen. Denna insikt är frånvarande i regeringens proposition och förslag. 3.2En fortsatt stark äganderätt delar inte regeringens syn att frihet under ansvar fungerat väl. Tvärtom visar uppföljningar att grovt räknat en fjärdedel av avverkningarna inte ens uppnår lagens krav på generell hänsyn. Lagens krav är i sin tur inte tillräckliga för att nå målen om biologisk mångfald och levande skogar. Återplanteringar efter stormen visar också att man i för låg utsträckning satsar på lövinblandning. Utvärderingar av de frivilliga avsättningarna visar också att dessa inte har fungerat tillräckligt väl det är alltför sällan de mest skyddsvärda partierna som avsatts, och en del skogsägare redovisar inte ens vilka områden som avsatts (i klar strid med reglerna för skogscertifieringen). Regeringen uppvisar en övertro på marknadskrafterna. Dessa karakteriseras av kortsiktiga fluktuationer, vilket långt ifrån alltid ger bra resultat för en långsiktig verksamhet som skogens skötsel. Höga priser leder t.ex. till att skog som bör skyddas i stället avverkas. En förutsättning för att konsumenternas önskemål om att råvaran kommer från skog där stora miljöhänsyn tagits är att informationen till konsumenterna är tillräckligt bra. Märknings- och certifieringssystem är ett mycket stort stöd för konsumenterna. Det är därför alarmerande att FSC () fungerat så problematiskt att har hoppat av och nu lämnat styrelsen i protest. vill understryka betydelsen av de mindre, privata ägarnas agerande för att behålla en variation i skogsbruket, särskilt då skogspolitiken tidigare varit alltför inriktad på virkesförsörjningen för industrin. Som utvecklingen visat har inte äganderättens innehåll varit oförändrat under historien. Vi anser att ändringar i fördelningen av ansvaret mellan samhälle och bl.a. skogsägare som gjorts inte föregåtts av tillräckligt noggranna konsekvensanalyser. Det kan finnas anledning att överväga om äganderätten bör kompletteras med en mer långtgående skyldighet för markägare att värna om de allmänna värden som biologisk mångfald och ekosystemtjänsterna utgör. Det finns behov av ökad kunskap om samspelet mellan åtgärder för att öka skogens produktion, markförhållanden, skogsbruksmetoder och utsläpp av växthusgaser. Det är viktigt att forskningsmedel avsätts till detta område. 3.4Hänsyn till natur- och kulturmiljövärden Propositionen föreslår att förstärker informationen till berörda parter. föreslås att kraven på skogsägares informationsinhämtning slopas. Detta innebär en omfördelning av undersöknings- och informationsansvaret från skogsnäringen till samhället. instämmer i regeringens bedömning att det är viktigt med forskning om skogen och dess användning. Vi vill dock peka på risken för slagsida åt produktionsintresset om vissa delar av näringslivet får för stort inflytande över den offentligt finansierade forskningens inriktning. Naturvårdens perspektiv får inte komma på efterkälken. Det är viktigt med medverkan från de ideella miljöorganisationerna och andra naturvårdsinriktade intressen vid prioriteringen av forskningsresurser. delar regeringens bedömning att det är viktigt att erfarenheterna från insatserna som gjorts efter de senaste årens stormar tas till vara. Men vi vill understryka vikten av att ta till vara också andra lärdomar än erfarenheter som gjorts av insatserna efter stormarna. Väl så viktigt är att dra lärdom av det som gjordes före stormarna som bidrog till stormarnas svåra följder. Dessvärre kan man konstatera att många aktörer inte dragit sådan lärdom. Det framgår indirekt av propositionens redovisning av den stora andelen gran som fälldes att det är problematiskt med alltför stor inriktning på just gran. I återplanteringen och insatserna för att stödja den har markägarna tagit alltför liten hänsyn till behovet av att få ökad inblandning av löv i skogarna i riskområdena. I stället har skogsindustrins inriktning på gran fått dominera. Det kan inte uteslutas att denna inriktning också påverkats av utformningen av samhällets stöd till näringarna efter stormarna. efterlyser en närmare analys av motiveringen till samhällets stöd och vilka effekter stödet kan ha för näringens eget ansvarstagande, t.ex. risken för s.k. moral hazard (att marknadsaktörerna blir mer villiga att ta risker, eftersom de räknar med att staten rycker in med stöd om problemen blir för stora). Det blir särskilt viktigt att analysera den ensidiga satsningen på gran eftersom en mer mångsidig skog behövs för att klara av framtida klimatförändringar med ökande nederbörd, förändringar i temperaturen och kraftigare stormar. Framför allt är den stora delen stormkänslig gran i ett problem. Slutavverkningsåldern varierar från 45 till varför klimatet kommer att hinna förändras påtagligt för skog som är ung och för skog som skapas . 4.1.1Skogen en förnybar resurs Skogsvårdslagens portalparagraf har haft två jämställda mål: produktion och miljö. Regeringen föreslår att portalparagrafen ändras genom tillägget att skogen är en förnybar resurs. Virke från skogen är en förnybar resurs om skogen sköts rätt. På samma sätt är fisk är en förnybar resurs om inte bestånden plundras. Det står dock redan i portalparagrafen att skogen ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning. Tillägget om en förnybar resurs fyller ingen funktion. Skogen är dock mycket mer än virkesproduktion. Skogen är ett ekosystem eller en grupp ekosystem, som tillhandahåller livsnödvändiga tjänster. Skogen ska också klara av att återhämta skador i miljön, skogens olika ekosystem och andra ekosystem ska kunna ge möjligheten till resiliens, vilket blir alltmer viktigt. Avverkas en värdekärna är den borta under överskådlig framtid. Det är därför sakligt fel att säga att skogen är en förnybar resurs. Propositionens motivering till ändringen tyder på att syftet är att ge ökad tyngd åt produktionen då energi från skogen är viktig i kampen mot klimatförändringarna. Detta rubbar den nuvarande balansen mellan produktions- och miljömålet i portalparagrafen. avvisar regeringens förslag till ändring av portalparagrafen. Hela vårt samhälle är beroende av fungerande ekosystem. Ökade miljöhänsyn är inte minst mot bakgrund av klimatförändringarna också ett sätt att långsiktigt trygga virkesproduktionen. anser att miljömålet bör överordnas produktionsmålet, vilket vi utvecklat närmare i annat sammanhang (se t.ex. 2005/06:MJ449). Miljömålet är snävt formulerat i skogsvårdslagens portalparagraf där bara biologisk mångfald nämns: som den biologiska mångfalden behålls. Men skogen och skogsskötseln är väsentlig för fler miljövärden än biologisk mångfald. Propositionen lyfter t.ex. fram klimatmålet. Vår kunskap om skogen och skogsskötselns betydelse för andra miljömål än biologisk mångfald har ökat, även om kopplingen till biologisk mångfald och ekosystemtjänsterna är särskilt stark. Skogen och dess skötsel har t.ex. en avgörande betydelse för vattenregleringen och för miljömål som Ingen övergödning och Bara naturlig försurning. Regeringen redovisar i anslutning till en uttrycklig diskussion om miljömålen (kap. 7.1) på ett bra sätt att flera miljökvalitetsmål har kopplingar till skogen. Denna insikt tycks dock vara frånvarande i resten av propositionen. En utvecklad portalparagraf bör uttrycka insikten om att andra miljömål berörs av skogen och dess skötsel, t.ex. genom att säga att den biologiska mångfalden och skogens bidrag till andra miljömål ska bibehållas. Det finns en klar poäng med att definition av skogsmark är jämförbar med den definition som används internationellt. Det är bra att internationella jämförelser underlättas. är förhållandena olika i olika delar av världen, och det är också viktigt att skillnaderna beaktas. Regeringen har gett en svag motivering till ny definition av skogsmark. Frågan om internationellt jämförbar statistik kan lösas på ett enklare sätt. Den nuvarande definitionen används i en rad olika sammanhang, t.ex. i olika regler, vid beslut och vid formuleringen av miljökvalitetsmål. En ändring av definitionen av skogsmark medför en svåröverskådlig rad av följd- och konsekvensändringar. Det finns en uppenbar risk för oförutsedda och oönskade konsekvenser. Det är viktigt att målet för skogsskydd, Levande skogar och biologisk mångfald, också ses över och vid behovs justeras som definitionen av skogsmark ändras. Särskilt viktigt är att ett nytt skogsmarksbegrepp inte får leda till att man kan räkna in icke-produktiv skogsmark i delmålet om att skydda produktiv skogsmark till 2010. Regeringens förslag utesluter inte denna möjlighet. avstyrker därför en ändring av definitionen på skogsmark tills en genomgripande översyn av alla konsekvenser har genomförts. Propositionens resonemang om uppdelning av olika sorters skogsmark och andra marker är otillfredsställande. Uppdelningen mellan å ena sidan skyddsvärda skogsrelaterade marker och produktionsskog saknas. Det är viktigt av flera skäl att lyfta fram det som är skyddsvärt. 4.4Skogs- och miljöredovisning (Smör), egenkontroll eller skötselplan Flera studier konstaterar att miljöhänsynen i skogsbruket har varit otillfredsställande. Också kulturhänsynen är eftersatt. Ett återkommande problem är bristen på kunskap. Problemet kan befaras öka i takt med att andelen skogsägare som bor vid och lever av sin skog minskar. Mot den bakgrunden är regeringens förslag om att avskaffa kravet på en redovisning av brukningsenhetens natur- och kulturvärden (Smör) kontraproduktivt. Syftet med Smör är ju att skogsägare ska ha kunskap om de natur- och kulturvärden som finns på den egna fastigheten. I propositionen noteras att avskaffandet av kravet skulle kunna leda till att markägarna får sämre kunskap om sin fastighets produktionsmöjligheter. Regeringen uttrycker en vag förhoppning om att information som tillhandahålls av med tiden kan ersätta denna information. I stället för utredningens förslag om krav på skogsbruksplaner vill regeringen att myndigheterna genom rådgivning och andra åtgärder ska hjälpa skogsägare att upprätta sina produktionsplaner. Regeringen skriver att tillsyn av Smörkravet haft låg prioritet, bl.a. på grund av att nyttan ansetts begränsad. Detta och andra problem med Smör åtgärdas dock inte bäst genom att avskaffa kravet på skogsägares åtgärder och ersätta dessa med myndighetsinsatser. Det kan för övrigt ifrågasättas om detta är förenligt med ambitionen att myndigheter inte ska tillhandahålla tjänster som kan eller bör utföras av privata intressenter. anser att kraven på Smör bör utvecklas. Kraven bör vara i nivå med kraven på en aktuell grön skötselplan eller motsvarande beskrivnings- och handlingsplan för aktiva skogsfastigheter. Alternativt kan kraven jämföras med tillsyn över egenkontroll i annan verksamhet: att det är den som bedriver en verksamhet med miljöpåverkan som ska planera den och kontrollera att erforderliga miljöhänsyn vidtas (se nedan). 4.5Gräns för svårföryngrad skog m.m. Regeringen har tagit visst intryck av remissinstansernas kritik mot utredningens förslag om översyn av gränsen för svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog. Det är bra. vill betona att översynen inte får resultera i en försvagning av skyddet för skyddsvärd skog eller för skog som är svårbedömd. Ändrad klassning ska inte heller motverka intentionerna med arealmålen för miljömålet Levande skog eller andra värden som gränserna är satta att skydda. Syftet med översynen verkar vara att öppna för avverkning på marker där avverkning inte sker. En förklaring kan vara att klimatförändring gör att markens virkesproduktivitet ökar. Klimatförändring ökar dock även stress på ekosystemen och medför ett ökat skyddsbehov. Stora sammanhängande områden utan konventionell skogsproduktion kan i det perspektivet utgöra ovärderliga reservoarer och spridningskorridorer för biologisk mångfald. Det är positivt att regeringen överväger att införa sanktionsavgifter vid utebliven avverkningsanmälan. Det är dock viktigt att notera att den vinst en skogsägare kan göra vid felaktig avverkning varierar väldigt mycket. För att avgiften ska ha en förebyggande effekt för andra än de minsta skogsägarna är det viktigt att avgiften differentieras, t.ex. med avseende på värdet av avverkningen. Det borde vara en självklarhet, men regeringen har gjort precis det misstaget att föreslå en odifferentierad avgift i en nyligen framlagd proposition om sanktionsavgifter på fiskets område. Det misstaget bör inte göras om på skogens område. Ett flertal utredningar har som nämnts konstaterat att den lagstadgade allmänna hänsynen inte tas i grovt räknat en fjärdedel av alla avverkningar. Regeringen avvisar tanken på sanktionsavgifter för bristande hänsyn till miljö- och kulturvärden.