mot · GW02Ub491 · 2008-10-06 00:00:00 — Utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: Specifikation av anslag 1:2 höjning av studiemedel () anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställning: Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Kvalitetspott för pedagogisk utveckling (stöd till elever med sämre förutsättningar och individualisering av undervisning) Lärarlyft (av lönen) Lärarlyft obehöriga lärare 1 000 platser och utbyggnad till 90 poäng Specifikation av anslag 1:5 Försöksverksamhet ämnesundervisning på modersmål Specifikation av anslag 2:56 Övergången från studier till jobb Forskningsmedel överförs till Formas Vi i menar allvar när vi talar om vikten av det livslånga lärandet. Vi anser att behöver välutbildade människor och att utbildning berikar människors liv. I en föränderlig och internationaliserad värld måste människor vara beredda att byta yrkesbana och att omskola eller vidareutbilda sig. Ska det vara möjligt krävs det att människor klarar sig ekonomiskt de studerar. Det kan de inte som det ser ut . Studiemedelsnivåerna är alldeles för låga och har konsekvent drivit en höjning av studiemedlet så att det går att leva på. ligger studiemedlet på vid heltidsstudier. Av denna summa är bidrag. Att få ekonomin att gå ihop med så knappa resurser till sitt förfogande är för många en utmaning. De flesta studenter klarar sig inte på detta belopp utan tvingas att arbeta vid sidan av sina heltidsstudier. Arbete i stor omfattning vid sidan av studierna riskerar att påverka de studerandes resultat negativt. Många tvingas också låna pengar av familj och vänner. vill höja bidragsdelen i studiemedlet med ytterligare . Höjningen ska börja gälla . Anslag 1:2 höjs för detta syfte med . Anslag 1:2 ökas ytterligare på grund av satsningen på en försöksverksamhet med praktikkurser inom högskolan med . 3Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Med grön utbildningspolitik står de studerande i centrum. Vår människosyn bygger på att alla människor i grunden är kunskapssökande, aktiva och kreativa, med en möjlighet att bli solidariska, ansvarstagande och empatiska individer. Vi tar tydligt ställning för att utbildningen i första hand måste utgå från barnen, ungdomarna och studenterna. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens egna villkor. Alla ska garanteras likvärdig utbildning, men det betyder inte att utbildningen ska vara likformig. Eftersom barn är olika är det snarare så att mångfald är en förutsättning för likvärdighet. driver en politik för att främja det livslånga lärandet. Varje människa har rätt till utbildning, inte bara som ung, utan genom hela livet. Möjligheter för individen att ändra inriktning i livet, att vidareutveckla och vidareutbilda sig, måste finnas. Vi har alla olika förutsättningar och därför ska ha ett utbildningsväsen som ger många möjligheter. för en politik för nya livschanser. Den svenska skolan håller hög kvalitet men alltför många elever går ut skolan med otillräckliga kunskaper. En av fyra elever som gick ut hade inte godkänt i alla ämnen och saknade behörighet att söka till gymnasieskolans ordinarie program. Alla elever måste få förutsättningar att nå kunskapsmålen. Stor mångfald, långtgående individualiserad undervisning och kompetenta lärare är nyckeln till en framgångsrik skola. Den borgerliga regeringen har haft fel fokus i sin utbildningspolitik. Feltolkningar, avsiktliga eller inte, av internationella jämförande undersökningar har legat till grund för regeringens politik. Följden har blivit att fokus har lagts på att lösa problem som kanske inte ens finns. Regeringen har lagt ner stor möda på att elever ska bli mer disciplinerade: förslag om ordningsbetyg, rätt att flytta mobbare och liknande har duggat tätt. Mindre fokus har lagts på att förbättra undervisningen och göra den mer individualiserad. Till exempel har den nationella timplanen, som reglerar exakt hur många timmar varje elev ska studera varje ämne, fortfarande inte skrotats detta trots att den omfattande försöksverksamhet som pågår visat på mycket positiva resultat. Regeringen har också varit väldigt fokuserad på betyg, fler betygssteg ska införas och eleverna ska få betyg tidigare. Det finns inget stöd i forskningen för att dessa åtgärder skulle leda till bättre kunskapsresultat i skolan. I stället behövs tydligare och mer utförlig information till elever och föräldrar. I partimotionen En grundskola med kvalitet och mångfald, 2008/09:Ub526, presenterar en mängd förslag för att höja kvaliteten i skolan. Det handlar bland annat om att införa ett omdömessystem som ersätter dagens betygssystem och om att skärpa sanktionsmöjligheterna för , så att skolor som inte lever upp till kvalitetskravet riskerar böter om de inte åtgärdar bristerna i verksamheten. Här presenterar vi ytterligare satsningar för att stärka kvaliteten i . Utvidgad rätt till modersmålsundervisning Kvalitetspott för pedagogisk utveckling (stöd till elever med sämre förutsättningar och individualisering av undervisning) Lärarlyft (av lönen) Lärarlyft obehöriga lärare 1 000 platser och utbyggnad till 90 poäng 3.1.1Kvalitetspott för pedagogisk utveckling För att ge fler elever bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen i skolan vill vi inrätta en kvalitetspott för pedagogisk utveckling. Skolor ska kunna söka och få medel för att genomföra projekt som syftar till att höja kvaliteten i undervisningen och i förlängningen leda till större måluppfyllelse. Inriktningen ska vara på nyskapande och innovativa pedagogiska projekt, och vi ser gärna att man tar avstamp i de behov som dokumenterats i elevernas individuella utvecklingsplaner. Olika typer av satsningar kan komma i fråga, men det ska vara ett tydligt formulerat projekt som är enkelt att utvärdera. Utvärderingarna är viktiga, inte bara för att de fungerar som ett kvitto på investeringen utan också för att de gör det möjligt att sprida goda exempel. får i uppdrag att administrera projektet och anslag 1:5 ökar därför med 400miljoner kronor . Lärarnas kompetens har en avgörande betydelse för elevernas resultat i skolan. Engagerade och kompetenta lärare hjälper elever att utvecklas såväl kunskapsmässigt som rent mänskligt. Det finns många duktiga lärare runt om i landet som gör ett bra jobb. Om de fick möjlighet till inspirerande och kvalitativ fortbildning skulle de kunna bli ännu bättre och bli ännu mer motiverade. Det finns också lärare som saknar vissa kompetenser som de skulle behöva utveckla för att bli riktigt bra lärare. anser att lärarna måste uppmärksammas mer. Skolledningarna måste ställa höga krav på varje lärare, och lärarna måste få möjligheter att leva upp till dessa krav. Den borgerliga regeringen har gjort en satsning på fortbildning för lärare som de kallar Lärarlyftet. Det är en bra satsning som går ut på att lärare som vidareutbildar sig får en ersättning från staten som motsvarar av deras lön som de studerar. Det har dock visat sig att avhoppen från utbildningarna är ganska stora. En förklaring kan vara att många inte har sådana ekonomiska marginaler att de klarar ett inkomstbortfall på . Många som tar del av utbildningen är ensamstående kvinnor med barn. För att skapa bättre möjligheter för personer som inte har så stora ekonomiska marginaler att ta del av Lärarlyftet vill höja ersättningsgraden till 90procent av lönen. För detta avsätter vi . 3.1.3Ge obehöriga lärare möjlighet att bli behöriga Det finns många som undervisar i skolan som saknar formell lärarbehörighet. Många av dessa är duktiga personer som passar bra för läraryrket. tror vi att det kan vara aktuellt att öppna för fler vägar till läraryrket i kombination med en bättre kvalitetssäkring. anser att det är viktigt att lärare som saknar behörighet ges möjlighet att komplettera sin kunskap genom att läsa in det som de saknar för att bli behöriga lärare. Under förra mandatperioden fanns det en särskild lärarutbildning för obehöriga lärare, , som omfattade 90 poäng (tre terminers heltidsstudier). Den var utformad för yrkesverksamma som hade högskoleutbildning eller arbetslivserfarenhet i sådan omfattning att de behövde högst 90 poäng för att bli behöriga lärare. Utbildningen var mycket framgångsrik. Nuvarande regering valde att göra om utbildningen till en tillfällig satsning som man gav namnet , vidareutbildning av lärare, och kortade ner den till maximalt 60 poäng, vilket motsvarar två terminers heltidsstudier. Eftersom många behöver mer än två terminers studier för att bli behöriga blev utbildningen relevant för färre. tycker att den förändringen var olycklig. Satsningen var dessutom tillfällig och gäller . Det finns många lärare kvar i våra skolor som saknar pedagogisk examen. Enligt statistik utgör de obehöriga i och i gymnasieskolan. Trots att regeringen gör stora satsningar på fortbildning för behöriga lärare tar man bort möjligheten till fortbildning för dem som kanske behöver den mest, de obehöriga lärarna. avsätter för att återinföra möjligheten för obehöriga lärare att läsa in sin behörighet samt återställa omfattningen till 90 poäng, alltså motsvarande tre terminers heltidsstudier. 3.1.4Ny satsning på genuspedagoger Medvetenheten kring jämställdhetsfrågor har ökat , och på många skolor runt om i landet pågår ett bra och aktivt arbete för att främja jämställdhet. Tyvärr saknas det på många håll kunskap om hur man kan arbeta med jämställdhetsfrågor och integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten. Lärarnas kompetens, förståelse och attityder är av avgörande betydelse för vilka attityder och beteenden som eleverna utvecklar. De bör fungera som föredömen, och det är av stor vikt att deras undervisning och deras handlingar speglar en genuin förståelse för genusproblematiken. vill därför göra en ny satsning på genuspedagoger. avsatte tillsammans med Socialdemokraterna och medel för att utbilda genuspedagoger. Målet var att det skulle finnas en genuspedagog i varje kommun. Satsningen var upplagd så att kommunen tog kostnader för vikarier medan staten tillhandahöll utbildningen, som alltså var gratis för kommunerna. Målet var långt ifrån uppfyllt när satsningen löpte ut. Uppskattningsvis hälften av landets kommuner saknar genuspedagog. anser att jämställdhetsarbetet i skolan måste stärkas eftersom det på många håll saknas kunskap om hur man kan arbeta med jämställdhetsfrågor och integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten. vill nu göra en ny, bättre, satsning på genuspedagoger. Vi avsätter för att möjliggöra utbildning av 600 genuspedagoger. I vårt förslag får kommunerna till skillnad från tidigare också ersättning för vikariekostnaderna, vilket betyder att även kommuner med en trång skolbudget kan få tillgång till genuspedagoger och den kunskap och kompetens som de bär med sig. Utbildningarna kommer liksom tidigare att anordnas av och i samverkan med . 3.1.5Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenskan obehindrat att tillgodogöra sig annan undervisning, såsom matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte är duktig i svenska. Att undervisningen blir mer effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår säger sig självt. vill därför starta en försöksverksamhet i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på deras modersmål, detta för att ge eleverna bättre kunskaper i dessa ämnen eleverna utvecklar sina kunskaper i svenska. När eleverna är nyanlända sker en större del av undervisningen i ämnena på modersmålet, men med tiden sker en större del av ämnesundervisningen på svenska. De kommuner som har störst andel modersmålsundervisningsberättigade elever erbjuds att vara med i försöket. I dessa kommuner erbjuds elever i årskurs 15 att få en del av sin matematikundervisning på sitt modersmål. Antalet elever i kommunen med samma modersmål som önskar denna undervisning måste uppgå till minst fem. Försöket pågår och utvärderas sedan för att se hur resultaten påverkats av denna nya möjlighet och hur elever, lärare och föräldrar uppfattat undervisningen. avsätter 164miljoner kronor för detta försök. Att svensk högre utbildning håller hög kvalitet ligger i allas intresse. Studenterna gör en stor investering både och i pengar när de väljer att utbilda sig och har rätt att förvänta sig att få en utbildning av hög kvalitet. Samhället behöver välutbildade människor som kan bidra till samhällsutvecklingen. Vi behöver också en livskraftig och högkvalitativ forskning, och en förutsättning för det är att rundutbildningarna förbereder studenterna väl för fortsatt akademiskt arbete. Den högre utbildningen i håller generellt hög kvalitet, men den kan bli bättre. lägger här fram ett antal förslag för att stärka kvaliteten i den högre utbildningen. 3.2.1Mer undervisning inom de ämnesområden som har minst Kvaliteten inom den högre utbildningen behöver höjas. har en omfattande utbyggnad av högskolorna skett och antalet studieplatser fördubblades . Men kvaliteten i utbildningen är eftersatt. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi är resursbristen framträdande. Antalet studenter per lärare har ökat, och det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som . Självklart blir kvaliteten lidande om studenten är hänvisad till självstudier i så stor utsträckning. Kvaliteten måste höjas i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar och seminarier, och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. satsar på att höja kvaliteten i utbildningen på grundutbildningen inom samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi. Medlen ska gå till att höja kvaliteten i utbildningen framför allt genom mer undervisning. Satsningen på motsvarar per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna inom dessa ämnesområden får ytterligare en och en halv föreläsning . 3.2.2Studenternas övergång mellan studier och arbete Att hitta det första jobbet kan ofta vara problematiskt även för dem som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar ett eget kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. är det första jobbet avgörande för det fortsatta yrkeslivet. vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, som ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Vi avsätter därför för att lärosätena ska utveckla karriärcenter som ska stödja studenterna i övergången mellan studier och arbete. Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger poäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas. De lärosäten som är intresserade av att delta i försöksverksamheten anmäler sitt intresse till som fördelar medlen. Lärosätena anordnar en fristående kurs, tio veckors praktik, som alla studenter som har minst 60poäng i ett ämne har rätt att söka. Lärosätena har ansvar för kurserna, vilket innebär att de ska kontrollera kvaliteten och sköta administrationen så att studenterna får praktiken tillgodoräknad i form av akademiska poäng. avsätter för detta ändamål i anslaget 2:56, vilket innebär att möjlighet för 10000 praktikplatser skapas. 3.2.4 Utbyggnad av högskolan Regeringen har konsekvent dragit ner på antalet platser inom högskolan som de stora ungdomskullarna födda är på väg in i högskolesystemet. De årskullar som går ut gymnasiet kommer att ha betydligt svårare att få en plats på högskolan än vad som varit fallet tidigare. Vi vill ge fler chansen till högskoleutbildning. Vi föreslår att högskolan byggs ut med 3685 platser , 4418 platser och 6038 fler platser än vad regeringen vill. föreslår att av regeringens föreslagna ökning av forskning under anslag 2:56 flyttas till Formas under utgiftsområde 23 för att finansiera klimatforskning. 4.1.1Satsning på Kvalificerad vuxenutbildning Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del i att förse företag med rätt utbildad arbetskraft och för individen en möjlighet att utbilda sig vidare efter gymnasiet. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) har också visat goda resultat när den utvärderats. har dock KY-utbildningarna fått uppleva ett vakuum på grund av regeringens märkliga hantering av den utredning som skulle se över de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Vi välkomnar den nya men menar att de 50miljoner kronor som regeringen avsätter är helt otillräckligt för att möta människors behov och arbetsmarknadens efterfrågan. Vi vill satsa på 2500 fler platser och ytterligare medel för att nå 4500 platser och 2011.