ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N215 · 2008-09-25 00:00:00 — Villkor för havsbaserad vindkraft tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den havsbaserade vindkraftens villkor. Vindkraften är det förnybara energislag som växer snabbast. Investeringarna i vindkraften sker utifrån en sund kommersiell grund och vetskapen om att det finns långsiktiga villkor i form av de gröna certifikaten. Satsningar på vindkraft är ett av de viktigaste bidragen till att nå EU:s mål om förnybar energi. Även om intresset är stort och det görs omfattande satsningar, så gäller det i huvudsak den landbaserade vindkraften. För havsbaserad vindkraft är mer oklar och det råder osäkerhet kring de framtida ekonomiska villkoren för denna utbyggnad. Även med de stora satsningar som gjorts , är havsbaserad vindkraft fortfarande en utvecklingsbransch, som kräver ett ökat offentligt engagemang för att kunna utveckla sin fulla potential. Ett viktigt skäl för havsbaserad vindkraft är behovet av balans i energisystemet. Många av de stora investeringar som planeras i landbaserad vindkraft planeras för norra , inte minst på grund av praktiska överväganden som fysisk planering och risken för överklaganden. Befolkningskoncentrationen i gör det helt enkelt svårare att där snabbt göra storskaliga satsningar på landbaserad vindkraft. I sak är detta naturligtvis inte negativt. Problemet är dock att en obalanserad utbyggnad ytterligare ökar kraven på såväl överföringskapacitet som på ytterligare produktionskapacitet för att kompensera vid de tillfällen då det inte blåser tillräckligt, s.k. balanskraft. En samtidig utbyggnad av kapaciteten i norr och i söder innebär minskade behov av överföring och garanterar en jämnare produktion, vilket i sig innebär stora samhällsekonomiska vinster. har föreslagit ett mycket ambitiöst mål för utbyggnad av vindkraften om , varav föreslås vara havsbaserat. Jämfört med produktion på är det ett högt satt mål, men långt ifrån omöjligt. finns omfattande planer för satsningar både på landbaserade projekt, främst i norra och på havsbaserade, i stor utsträckning i . Certifikatsystemet till trots, så är det nödvändigt med ytterligare offentligt engagemang för att de stora investeringsplanerna i havsbaserad vindkraft ska komma till stånd. Förvisso kan detta betraktas som en kostnad, men det finns också stora vinster för som miljötekniknation att göra. ligger den svenska vindkraftsproduktionen, av den totala elproduktionen, på ett genomsnitt i världen. Jämfört med de länder som satsade stort och tidigt, som , ligger långt efter. Även om havsbaserad vindkraft kräver åtgärder för att vara verkligt konkurrenskraftig, ligger det stora vinster i en tidig och medveten satsning som gör till en ledande nation för havsbaserad vindkraft och som sänker de samhällsekonomiska kostnaderna överlag för framtida investeringar i förnybar energi. Regeringen bör därför i det kommande energipolitiska arbetet särskilt beakta den havsbaserade vindkraftens villkor. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N216 · 2008-09-25 00:00:00 — Krav på samråd om elnätsavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på samråd om elnätsavgifter. Fortum Distribution har aviserat kraftiga höjningar av elnätspriset i med i genomsnitt efter ett beslut av om s.k. samredovisning av elnätstariffer för , och . Även kommer att drabbas av stora prishöjningar medan får en sänkning, dock mycket begränsad. Det här är inte första gången som drabbas av kraftigt höjda elnätspriser. Ellagens regler om samredovisning syftar till att utjämna elnätstarifferna för kunder i glest befolkade områden med höga överföringskostnader mot tarifferna för kunder i mer tätbebyggda områden där överföringskostnaderna är lägre. har kontaktat berörd myndighet för att få möjlighet att yttra sig innan beslut tas. Enligt uppgift från finns ingen sådan laglig skyldighet. Enligt ett svar i från näringsminister (dnr N2008/5758/E) angående avsaknad av påverkan på elnätsavgifter finns det inget som hindrar från att begära in synpunkter från berörda aktörer under beredning av ett ärende om samredovisning och prissättning av elnätsavgifter. Uppgifterna från samt svaret från näringsministern visar på brister i nuvarande lagstiftning. Dagens system där inte bjuder in berörda kommuner till samråd vid beslut om samredovisning gör att det finns en uppenbar risk för att elnätsföretagen utnyttjar sin monopolställning för att slå vakt om uppenbart lönsamma elnätspriser ur egen synvinkel. Gällande lagstiftning ger automatiskt kommuner möjlighet att yttra sig över ansökningar från energiföretag om s.k. nätkoncession för ellinjesträckning. Myndighetsbeslut som kan innebära stora ekonomiska konsekvenser borde i likhet med frågor om tekniska förändringar föregås av inhämtande av synpunkter från berörd kommun. Ellagen bör därför kompletteras så att det blir ett krav på samråd vid ärenden rörande samredovisning av elnätsavgifter.
mot · GW02N217 · 2008-09-29 00:00:00 — Konkurrens på lika villkor begär att regeringen återkommer till med förslag till skärpt lagstiftning för att förhindra att statligt finansierade verksamheter konkurrerar med det privata näringslivet. Det finns starkt stöd för att en väl fungerande konkurrens leder till en effektiv resursfördelning i samhället, intern effektivitet hos de ekonomiska aktörerna och starka drivkrafter att föra vidare effektivitetsvinster i produktion och distribution. Detta kommer konsumenterna till godo genom lägre priser samt ett större och mer varierat utbud av varor och tjänster. Konkurrensen medför ett förändringstryck som främjar tillväxt och innovationer vilket gynnar tillväxt, sysselsättning och konsumenterna. Citatet är hämtat från Offentlig sektor Konkurrens för ökad effektivitet och tillväxt, , dnr 582/2006. En väl fungerande marknad innebär en marknad där konkurrens sker på jämlika villkor. När stat eller kommun stödjer verksamheter skall detta ske på ett sätt så att ingen specifik aktör gynnas eller missgynnas. Ett exempel på där staten, visserligen med goda intentioner, snedvrider konkurrensen är inom förlagssektorn för lättläst litteratur (litteratur anpassad för lässvaga). Regeringen och har givit nyhetsinformation och litteratur , i uppdrag att göra texter tillgängliga för människor som av olika anledningar har lässvårigheter.Enligt årsredovisningen anger man att vi vill fungera som ett på LL (lättläst)-området. Vi står för kompetens och kvalitet, vi skapar tillgänglighet. Bok- och tidningsutgivningen finansieras till hälften med statliga medel. uppgick de statliga anslagen till stiftelsen till 17,4 mnkr. För privata företag som finns eller försöker etablera sig på marknaden leder detta till helt orimliga konkurrensvillkor eftersom stiftelsen helt fokuserat sitt uppdrag att göra lättläst tillgängligt genom att marknadsföra och producera genom det egna förlaget och på så sätt tränga undan privata aktörer. Det torde vara enkelt att med regleringsbrev anmoda stiftelsen att stödja aktörer inom facket generellt och därmed stimulera bredd och tillgänglighet i utgivningen. fann, föga förvånande, i sin analys av konkurrensen i att när offentliga aktörer med myndighets- eller tillsynsuppgifter på ett område bedriver näringsverksamhet inom samma eller ett närliggande område skapar det tydliga snedvridningar i konkurrensen. Risken är uppenbar att de statliga anslagen till en verksamhet blir ett direkt hinder för en utveckling av sektorn. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen lägger fram förslag till skärpt lagstiftning med tydliga gränser för vilka typer av verksamheter som kan bedrivas av bolag där statliga anslag ingår som finansiering.
mot · GW02N218 · 2008-09-25 00:00:00 — Konverteringsbidrag för bättre miljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fortsatt pröva omställningsbidrag för oljepannor och direktverkande el. Arbetet med att minska användandet av fossila bränslen samt energieffektivisering, som är en del av arbetet med att komma tillrätta med klimatpåverkan, pågår i hela samhället. Den fria kreativiteten och marknaden utvecklar nya sätt att bättre ta till vara vår gemensamma miljö. Företagen försöker hitta energieffektiva transporter och minska energiåtgången vid produktionen. Regeringen arbetar med att se över hur vi kan påverka internationellt för att minska miljö- och klimatpåverkan. Ett arbete som varit effektfullt på vardagsnivå har varit konverteringsbidraget för att byta oljepannor i villor och hus. Stödet för att konvertera oljepannor stimulerar användningen av fjärrvärme eller uppvärmning från biobränsle, värmepump eller solvärme. Målet med omställningen är att minska hushållens oljeberoende. Om staten skall ge någon form av stimulans är detta ett effektivt sätt. Stödet är ett enkelt och bra sätt att förbättra miljön som hushållens oljeberoende minskar. Med tanke på klimatpåverkan bör regeringen igen pröva omställningsbidrag för oljepannor som en stimulansåtgärd. Dessutom bör regeringen även se över hur man kan minska beroendet av direktverkande el som uppvärmning.
mot · GW02N219 · 2008-09-25 00:00:00 — Möjlighet att dela på elproduktion via elnätet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra ellagen för att möjliggöra för grannar på samma lågspänningsnät att dela på en gemensam elproduktionsanläggning via elnätet. är det omöjligt för två eller flera grannar att bygga en gemensam elproduktionsanläggning och dela på elproduktionen via elnätet. Exempelvis kan två grannar inte bygga ett gemensamt vindkraftverk och dela på produktionen efter samma regler som gäller för gårdsverk innanför egen huvudsäkring. Grannar i en by kan heller inte gå samman och bygga ett litet fjärrvärmesystem med kraftvärmeproduktion därför att ekonomin blir omöjlig till följd av att ellagen hindrar dem att dela på elproduktionen via elnätet. Ellagen bör ändras så att koncessionsinnehavaren av elnätet åläggs att inom samma lågspänningsnät dela upp elproduktionen hos en abonnent upp till 63A på ett antal andra abonnenter kostnadsfritt enligt delägaravtal i elproduktionsanläggningen.
mot · GW02N220 · 2008-09-25 00:00:00 — Regelverk som försvårar privat elproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att med regelverk försvåra och förhindra privat elproduktion bör tas bort. Elnätsägarna skriver och styr själva över regelverket för inkoppling av all alternativ elenergiproduktion på elnätet genom sin organisation . Denna organisation utfärdar bl.a. AMP, anslutning av produktionsanläggningar mindre än 1,5 MW till elnätet. Detta regelverk skapar fördyringar för mindre privata produktionsanläggningar för vindkraft, solkraft och kraftvärme på . Lagen bör ändras så att regelverket förvaltas av en från elnätsägarna oberoende part, t.ex. , och att denna myndighet ges i uppdrag att införa samma regler som gäller i övriga EU, t.ex. normerna SS-EN50438, VDE0126-1-1.
mot · GW02N221 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avreglering av fjärrvärmemarknaden och ett införande av en lagstadgad rätt till tredjepartstillträde. Den av antagna lagen om fjärrvärme syftar i första hand till att stärka kundernas ställning i förhållande till fjärrvärmeleverantörerna. Det är i sig ett angeläget syfte men den viktiga frågan om att bryta de lokala monopol som fjärrvärmenäten utgör har inte tagits med i lagen. I regeringens lagda budgetproposition framgår att regeringen avser att tillsätta en utredning om lagstadgat tredjepartstillträde. Om så bedöms lämpligt ska utredningen lägga förslag till ett regelverk för sådant tillträde. Enligt min uppfattning har frågan om avreglering och tredjepartstillträde redan utretts tillräckligt. Därför bör den av regeringen aviserade utredningen nu inriktas på att ta fram en metod och modell för hur fjärrvärmemarknaden ska kunna avregleras och konkurrensutsättas. Vidare bör man föreslå hur ett regelverk för lagstadgad tredjepartstillträde ska utformas. En faktor som inte har uppmärksammats tillräckligt i debatten om fjärrvärmen gäller den industriella restvärmen och dess miljöpositiva egenskaper. Eftersom restvärmen redan finns är den helt utsläppsfri och den har därför utsläppsvärdet noll. Den ger också ett positivt mervärde i förhållande till icke-fossila och förnybara energislag då dessa ersätts för produktion av fjärrvärme och kan användas bättre i annan produktion. För att stärka tilltron till fjärrvärmen och utnyttja dess potential är det angeläget att snabbt avreglera fjärrvärmemarknaden och ge lagstadgad rätt till tredjepartstillträde. Det ger också den miljövänliga industriella restvärmen möjlighet att bidra till ett bättre klimat.
mot · GW02N222 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra konkurrensläget på fordonsgasmarknaden. Fordonsgas kan nu tankas på många ställen i framförallt sydvästra och och är ett ur miljösynpunkt utmärkt alternativ till bensin och diesel. Rent kemiskt består fordonsgas av metan från antingen biogas eller naturgas eller en blandning av de båda. Biogasen är förnybar medan naturgasen är ett fossilt bränsle som dock har lägre koldioxidutsläpp än motsvarande mängd olja. Att fordonsgasen får större spridning och att efterfrågan på gasen stiger är viktigt ur klimatsynpunkt. handlas gas på en ny och outvecklad marknad där det finns stora problem. Till att börja med finns det stora skillnader i pris på olika platser och även själva produkten skiljer sig åt i sin sammansättning beroende på var man tankar. Den naturgas som finns i kommer från och inblandningen av naturgas i den fordonsgas som säljs i de sydvästra delarna av landet är mycket större än på platser längre norrut. Det finns också väldigt få aktörer på marknaden och lokala monopol har uppstått som förhindrar god konkurrens. För att fordonsgasen ska bli ett vettigt alternativ gärna med så stor inblandning av biogas som möjligt och få större spridning över landet med fler etablerade aktörer bör man se över vad som kan göras från statsmaktens sida för att främja en god utveckling på fordonsgasmarknaden. En viktig fråga att titta närmare på vid en eventuell översyn är de aspekterna av fordonsgasdistributionen som rör själva infrastrukturen. Gas måste transporteras i rörledningar varför man lätt hamnar i en situation där distributionskanalen ägs av en eller få aktörer. Här bör man se till att öppna upp för små lokala biogasproducenter och finna flexibla lösningar som stimulerar en god priskonkurrens.
mot · GW02N223 · 2008-09-30 00:00:00 — Miljövänlig energi i industrin tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera övergång till miljövänlig energi. Energianvändningen inom industrisektorn uppgick till , vilket motsvarade av slutliga energianvändning. Oljeanvändningen har, trots en ökande industriproduktion, minskat kraftigt , vilket har möjliggjorts genom energieffektivisering och ökad elanvändning. Olja har ersatts av andra energislag, främst el, vars andel av industrins energianvändning har ökat från till . Åren 19922006 har emellertid användningen av oljeprodukter ökat med knappt eller . Den specifika oljeanvändningen har dock minskat, vilket indikerar att industrins produktionsvärde har ökat i högre grad än oljeanvändningen. För bränslen som förbrukas inom industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket får avdrag göras motsvarande av energiskatten och av koldioxidskatten. Koldioxidskatten kan sättas ned ytterligare om den är högre än av försäljningsvärdet för samtliga tillverkade produkter när av koldioxidskatten dragits av. Återbetalning medges inte för bensin och ofärgad högbeskattad olja eller bränsle som använts för drift av motordrivna fordon. Även fjärrvärme som levereras till dessa näringar är subventionerad. Den värmeproducent som levererar värme för tillverkningsprocessen i industriell verksamhet medges återbetalning av hela energiskatten och av koldioxidskatten, samt skillnaden mellan det betalda skattebeloppet och ett belopp beräknat efter skattesatsen /kWh vad gäller energiskatten på el. Det finns stora skillnader i kostnader för olika industrier att konvertera från oljebaserade produkter till fjärrvärme. Som har nämnts finns det också ett flertal branscher och processer där denna typ av konvertering inte är genomförbar och/eller olönsam. När det gäller viss del av den olja som används för uppvärmning bör det dock vara möjligt att ersätta denna med exempelvis fjärrvärme. Storleken på kostnaden för en sådan investering varierar starkt med faktorer som industrins avstånd till närmaste fjärrvärmenät, anslutningskostnad, åtgärder och anpassningar som behövs i industrianläggningen, industrins beräknade fjärrvärmekonsumtion samt priset på fjärrvärme. Att med styrmedel, som koldioxidskatt och EU:s handelssystem för utsläppsrätter, verka för att driva på en utveckling där användningen av oljebaserade bränslen inom industrin minskar torde vara ett beslut i linje med regeringens miljöpolitik.
mot · GW02N225 · 2008-09-30 00:00:00 — En modernisering av ellagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av ellagen. Fram till dags datumdras nästan alla högspänningsledningari luften och i planeringsfasen finns ofta ett antal alternativa sträckningar att förlägga ledningen på. Därefter väljs en sträckning ut och för den lämnas en koncessionsansökan in till energimyndigheten med efterföljande miljökonsekvensbeskrivning (MKB). Den nuvarande lagstiftningen innebär att MKB genomförs på den teknik och sträckning som ansökan avser, utan hänsyn till andra tekniska lösningar. Enkelt uttryckt kan man säga att koncessionsansökan och miljökonsekvensbeskrivningen handlar om var ledningen ska förläggas, inte vilken teknik som används. har det blivit uppenbart att utvecklingen sprungit om lagstiftningen. Flera aktuella fall visar att vid planeringen av nya högspänningsledningar är inte sträckningen det centrala, varken utifrån miljösynpunkt eller från andra utgångspunkter, utan valet av teknik. Först beslutar nätägarens styrelse om ledningen ska förläggas som traditionell luftledning eller markkabel, därefter genomförs en miljökonsekvensbeskrivning på den valda tekniken. Detta förfarande innebär att enbart miljökonsekvenserna av det valda alternativet utreds och bedöms. När valet står mellan olika teknikalternativ vore det naturligare att som en del i besluts-underlaget genomföra miljökonsekvensbeskrivningar för de aktuella teknikalternativen. Genom en ändring i 2 kap. 69 §§ ellagen (1997:857) kan flera teknikalternativ omfattas av en MKB,därmed skapas ett bättrebeslutsunderlag redaninför teknikbeslutet. En förändring av ellagen i sådan riktning bör ske.
mot · GW02N226 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byggande av kärnkraftverk. Genom framsynthet av våra företrädare i riksdag och regering är ett av de länder i världen som släpper ut minst koldioxid i samband med sin elproduktion. Genom den kraftiga utbyggnaden av vattenkraften efter kriget och kärnkraften under 1960- och 1970- talet fick tillgång till en elförsörjning som både var stabil och miljömässigt acceptabel. Detta har inte minst visat sig viktigt när klimatpåverkande utsläpp kommit i centrum. El från kärnkraften svarar för cirka hälften av den svenska elproduktionen. Det är inte realistiskt att ersätta den produktionen med annan elproduktion t.ex. vindkraft. Inte heller energieffektivisering kommer att kunna minska elförbrukningen i sådan omfattning att kärnkraften blir överflödig. Tvärtom kommer behovet av el att öka bl.a. om vi ska ersätta delar av bilparken med plug-in-hybrider som ser ut att vara det mest realistiska alternativet för en fordonspark som släpper ut betydligt mycket mindre koldioxid än . Det går därför inte att blunda för förhållandet att kärnkraften är det enda realistiska alternativet för storskalig energiproduktionen . Naturligtvis kommer den att kompletteras av vindkraft, solkraft och andra förnybara kraftkällor men dessa kraftkällor har inte kapacitet att ersätta kärnkraften när denna behöver ersättas på grund av ålder. Från basindustrin har det framhållits att man i likhet med basindustrin i är intresserad av att delta i byggande av nya kärnkraftsaggregat. På grund av rådande lagstiftning är detta inte tillåtet i . Vi anser att all den särlagstiftning som omöjliggör utbyggnaden av kärnkraften bör upphöra. Ansökningar om utbyggnad av kärnkraft bör genomgå samma miljöprövning som andra kraftanläggningar. Det är bråttom eftersom flera av dagens kärnkraftsaggregat börjar få på nacken och en förnyad utbyggnad av kärnkraften kan inte komma till stånd med hänsyn till plan- och miljöprövningar.
mot · GW02N227 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för forskning om nanoteknologi. Nanopartiklar är , är lika med en miljarddelsmeter. Nanoteknik innebär att nya material byggs upp på atomnivå. Tekniken håller på att revolutionera många områden inom elektronik, ytbehandling, medicin, energi m.m. Vinsterna är stora men så även riskerna. Nanopartiklar i molekylstorlek har ofta andra egenskaper än samma ämne i större storleksmassa. Små nanopartiklar kan vara farligare för hälsan än större. Nanopartiklar sprids lätt och försiktighetsprincipen bör gälla när nya ämnen tas fram. Nanopartiklar kommer med tiden att läcka ut i luften, via avlopp och vattendrag. Väl ute i naturen kan de ackumuleras i näringskedjan. Nanoteknologin kan få omfattande miljö- och hälsoproblem som vi inte kan förutse . Eftersom nanopartiklar är mycket små partiklar, kan de ta sig in i våra kroppar via huden, luftvägarna eller ögonen. EU:s nya kemikalielagstiftning (Reach) är inte alltid tillämplig på nanoteknik eftersom det går att tillverka stora mängder nanopartiklar innan man når upp till de gränsvärden där det krävs tester av tillverkarna. behöver samla resurserna kring nanoforskningen och forska även på etik och säkerhet kring nanoteknik.