mot · GW02MJ502 · 2008-10-07 00:00:00 — Åtgärder för biologisk mångfald Bevarad biologisk mångfald är en förutsättning för ekosystemens funktion, som i sin tur är grunden för mänskligt liv och välbefinnande. ser ut att misslyckas med sitt åtagande att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010. Det kan få svåröverskådliga och irreversibla negativa konsekvenser. Det är angeläget att intensifiera arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald. är det bråttom!, och särskilt hushållningsstrategin, är en god grund för detta. Strategin och åtgärdsförslagen bör omsättas i politiska beslut . Det behövs större hänsyn till konsekvenser för biologisk mångfald vid samhällsplaneringen, hanteringen av miljögifter, jordbruket, skogsbruket, fisket, skötseln av våra vattendrag och rovdjursförvaltningen. Regeringspolitiken bör också ta större hänsyn till vår påverkan på biologisk mångfald i utlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med en proposition baserad på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra ansvaret för miljömålen i de statliga bolagens ägardirektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i berörda myndigheters regleringsbrev bör införa krav på återrapportering om miljömålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör komplettera 15 § kommittéförordningen med krav på en beskrivning av konsekvenserna för miljömålsuppfyllelsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en ändring av och andra relevanta regelverk för att komplettera med krav på redovisning av konsekvenser för miljömålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ökad spridning av kunskap om biologisk mångfald och dess betydelse, både i och utanför skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram och genomföra en utvecklingsplan för att öka hänsynen till miljömålen i samhällsplaneringen, i enlighet med förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag åt verk som arbetar med infrastrukturfrågor att ge hänsyn till biologisk mångfald ökad tyngd i sin verksamhet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra åtgärder för att ge kommunerna ökade möjligheter att ställa krav på hänsyn till biologisk mångfald vid marköverlåtelser.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge länsstyrelserna ett tydligare ansvar för att arbeta med ökad hänsyn till biologisk mångfald och andra miljöfrågor vid samhällsplaneringen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge länsstyrelserna i uppdrag att förbättra samrådet med kommunerna i samband med PBL.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur och andra berörda regelverk kan kompletteras med krav på att sökanden/anmälaren ska redovisa hur ett planerat projekt eller plan förhåller sig till de nationella miljömålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna för kommunerna att få ersättning för merkostnader orsakade av kemikalier från textilier, enligt principen att förorenaren betalar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverk bör ses över för att stimulera alternativ till trakthyggesbruk samt att existerande kontinuitetsskogar inte bör brukas med trakthyggesbruk efter 2010. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av FSC. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till att precisera kraven på generell natur- och kulturhänsyn vid skogsbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att se över behovet av precisering av allmänna hänsynsregler för jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ha förbättringar för miljön som biologisk mångfald som en överordnad princip vid förhandlingar om förändringar av EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för bevarad mångfald inom kulturväxter och husdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen av hänsyn till konsekvenserna för biologisk mångfald bör motsätta sig godkännande av nya genmodifierande organismer att släppa ut i ekosystemen. begär att regeringen nationellt och inom EU verkar för en uttrycklig rätt för kommuner och regioner att bli GMO-fria zoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man vid den förestående omfördelningen av pengarna inom landsbygdsprogrammet påtagligt bör öka stödet till åtgärder för att bevara biologisk mångfald i jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ha ekosystemansatsen och förbättringar för den biologiska mångfalden i havet som den överordnade principen vid förhandlingar om förändringar av EU:s fiskepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att linje i de internationella förhandlingarna angående fiskekvoter ska vara i enlighet med den biologiska rådgivningen från Ices. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör införa ett förbud mot utkast i svenskt fiske och verka för ett sådant förbud i hela EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fiskare som använder för biologisk mångfald skonsammare fiskemetoder bör prioriteras vid fördelning av fiskekvoter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reglerna för elcertifikatssystem ändras så att ny utbyggnad av vattenkraft inte ska få certifikatsstöd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att det tas fram planer för att ta bort vandringshinder för fisk i vattendrag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge rovdjurens roll i ekosystemet ökad vikt i rovdjursförvaltningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för att hållbarhetskriterier som beaktar biologisk mångfald tas fram för fossila drivmedel.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en strategi för att minska bidraget från våra konsumtions- och produktionsmönster till förlusten av biologisk mångfald utanför landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att hänsyn till konsekvenser för biologisk mångfald får ökad tyngd i biståndet.4 1 Yrkandena 2 och 27 hänvisade till NU. 2 Yrkandena 8 och 30 hänvisade till TU. 3 Yrkandena 911 och 28 hänvisade till CU. 4 Yrkande 32 hänvisat till UU. I en tidigare motion har vi utvecklat vår syn på biologisk mångfald mer generellt, motion 2007/08:MJ414 Biologisk mångfald. Bevarad biologisk mångfald är en förutsättning för ekosystemens funktion, som i sin tur är grunden för mänskligt liv och välbefinnande. FN:s Global Environment Outlook 4 slår fast att nedgången i biologisk mångfald och ekosystemtjänster fortsätter att vara ett av de stora hoten mot den framtida utvecklingen. FN skriver att förlusten av biologisk mångfald fortsätter för att nuvarande politiska och ekonomiska system inte lyckats effektivt integrera ekosystemvärden. Det globala värdet av ekosystemens tjänster har enligt uppskattats till nära nog det dubbla värdet av den globala bruttonationalinkomsten. FN:s Millennium Ecosystem Assessment noterar att negativ påverkan på den biologiska mångfalden och ekosystemen ofta kan kosta samhället mer än den eventuella kortsiktiga nytta som enskilda kan vinna. Konsekvenserna kan yttra sig som högre risk för människors hälsa eller irreversibla förändringar på ekosystem. I en opinionsundersökning från Eurobarometer ansåg en överväldigande majoritet av EU:s invånare att det är viktigt att bevara den biologiska mångfalden. Men det räcker inte för att övertyga beslutsfattare att vidta tillräckliga åtgärder för att effektivt hejda förlusten. Den s.k. Sternrapporten om klimatförändringen och kostnaderna för att inte göra något har fått enormt stort genomslag och bidragit till en kraftigt ökad vilja hos politiska beslutsfattare att vidta åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser. Vid ett möte mellan miljöminstrar från G 8-länderna och fem viktiga utvecklingsländer i togs ett initiativ för en studie om den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas ekonomi (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB). Den preliminära rapporten, som presenterades , slår fast att ekosystem och biologisk mångfald är av enorm betydelse för samhället och att det blir allvarliga konsekvenser för människors välbefinnande om inte ytterligare åtgärder vidtas för att vända den nuvarande tendensen till utarmning av dessa. Rapporten beskriver att de senaste årens ökade tryck på matproduktion och matpriser illustrerar konsekvensen för samhället av denna förlust av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. I Europeiska miljöbyråns (EEA) årsrapport konstateras att förlust av biologisk mångfald är direkt kopplat till utarmningen av ekosystemtjänster som beskrivs av FN:s Millennium Ecosystem Assessment. Hoten mot biologisk mångfald i fortsätter att komma från den bebyggda miljöns utvidgning, utbyggnad av infrastruktur, försurning, övergödning, ökenspridning, överexploatering, intensifiering av jordbruket och igenväxning, utöver klimatförändring. Alla tillgängliga rapporter slår fast att det blir svårt för och EU att klara åtagandet att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010. Man kan, som nuvarande regering, dra ned tempot i skyddsarbetet. Man kan också, som , dra slutsatsen att arbetet för att nå målen måste intensifieras. delar inställning i detta fall. På ett principiellt plan finns en stor enighet om att brukande av naturen bör ta stora miljöhänsyn och bidra till uppfyllandet av miljömålen. I praktiken prioriteras ofta kortsiktig ekonomisk av både privata och offentliga aktörer. Det gör att det blir svårt att klara vårt åtagande att hejda förlusten av biologisk mångfald . Eftersom det är ett mål antaget av EU efter stora ansträngningar från inte minst svensk sida är det angeläget att vi nu åtminstone demonstrerar att vi tar målet på allvar genom att intensifiera ansträngningarna att nå målet. Annars undergrävs trovärdighet på miljöplanet inför det svenska ordförandeskapet . Det kan få negativa återverkningar inte bara för EU:s arbete för biologisk mångfald utan också för möjligheter att flytta fram positioner i andra miljöfrågor som klimatförändringen. Klimatförändringen kommer att utsätta den biologiska mångfalden för ökad stress. Vid det informella miljöministermötet i förklarade t.ex. en inbjuden expert att klimatförändringarna sätter i gång en dominoeffekt när arternas förmåga att flytta är lägre än takten i klimatförändringen. som klimatförändringen ökar behovet av åtgärder för att skydda biologisk mångfald finns en risk för att åtgärder för att få fram mer energi från jord- och skogsbruket kan ytterligare utarma den biologiska mångfalden. har i full enighet satt som mål att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. Miljömålssystemet har skapats som motorn i genomförandet. För att operationalisera systemet har det övergripande målet delats upp i 16 miljökvalitetsmål, som i sin tur har brutits ned i ett sjuttiotal del- och etappmål. Målen och delmålen har i sin tur brutits ned i regionala och kommunala mål. Miljömålssystemet utgör därmed en grund för miljöpolitiken i både centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner. Målen kontrolleras och görs en fördjupad utvärdering. Där föreslås justeringar av mål och etappmål som kan behövas för att nå det övergripande målet samt åtgärder för att nå målen. Miljömålssystemet svarar således för strukturen, långsiktigheten, målstyrningen och den nödvändiga helhetssynen i svensk miljöpolitik. Flera av de 16 miljökvalitetsmålen som har beslutat om har kopplingar till biologisk mångfald. Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv alla berör den biologiska mångfalden direkt. Den biologiska mångfalden påverkas även av utvecklingen av de andra målen, som Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt med flera. Miljömålssystemet är centralt för möjligheten att hejda förlusten av biologisk mångfald. Målåtgärderna är samlade i tre sammanhållna strategier, vilket ger möjlighet att utnyttja synergier för att på ett effektivt sätt klara miljömålen. presenterade sin fördjupade utvärdering är det bråttom!. I ett omfattande arbete har rådet bantat ned och prioriterat bland ett tusental åtgärdsförslag och med god systematik lagt fram det som beskrivit som ett fullt hanterbart och rimligt underlag för en miljöpolitisk proposition. Regeringen har dock valt att tillsätta ytterligare en utredning om miljömålen. Mycket talar för att regeringen kommer att invänta den nya utredningen innan den presenterar en miljömålsproposition för , en hantering som kommer att leda till en onödig tempoförlust i det breda miljöarbetet och riskerar att förskjuta hela cykeln med miljömålsarbetet på ett synnerligen olyckligt sätt. Detta skulle allvarligt försvåra arbetet med att hejda förlusten av den biologiska mångfalden. betonar att nyttjandet av mark, vatten och naturresurser måste ske med hänsyn till ekosystemen och anpassas till landskapets natur- och kulturmiljövärden. Annars kan inte miljömålen nås, och då riskeras även de ekosystemtjänster som vårt samhälle är beroende av. I är det bråttom! samlas förslag till åtgärder för att direkt stärka och bevara biologisk mångfald inom framför allt Strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Rådet påpekar också att olika naturtyper, med sina resurser och värden, inte kan ses som isolerade företeelser utan utgör delar i den mosaik som är landskapet, inklusive den bebyggda miljön. Det krävs en helhetssyn, målen hänger ihop. Strategin bygger i huvudsak på tre inriktningar: planering, hänsyn och skydd. Därutöver behövs även restaurering och återskapande av miljöer och naturvärden för att säkra naturens funktioner och anpassningsförmåga. Rådet framhåller att det finns dynamiska samband mellan dessa inriktningar. Med ökad hänsyn och mer långsiktig planering minskar behovet av skydd och även särskilda insatser för restaurering och återskapande. Rådet påpekar att det behövs en stärkt miljöanpassning av all berörd verksamhet, återhållsammare och effektivare resursanvändning samt substitution av ändliga resurser mot förnybara resurser. För att nå dit måste man enligt rådet höja blicken och angripa frågorna i ett miljömålsövergripande perspektiv, såsom produktions- och konsumtionsmönster. Det är en stor utmaning att styra nyttjande, produktion och konsumtion med metoder som kan vinna bred acceptans. Åtgärder bör vara både kostnadseffektiva och måleffektiva. Också inom statens egen verksamhet behövs större genomslag för hänsyn till miljömålen. Inom strategin lägger fram en rad förslag till åtgärder rörande miljöanpassad fysisk planering, samhällsbyggande och regional utveckling. Rådet betonar att den regionala planeringen måste stärkas och utvecklas för att hushållningsperspektivet tydligare ska genomsyra samhällsbyggandet. Samspelet mellan fysisk planering och andra processer som arbetet för att minska sårbarhet vid klimatförändringar, utglesningen av stadsbebyggelsen, landsbygdsutvecklingen, regionförstoring och infrastrukturutbyggnad måste bli bättre. Merparten av den biologiska mångfalden finns i eller påverkas av vardagsmiljön, dvs. miljön utanför de formellt skyddade områdena. Rådet lägger fram förslag på hänsynsåtgärder inom jordbruket och skogsbruket samt för fisket och vattenmiljöer. Det innebär anpassning av verksamheter och åtgärder i syfte att förebygga negativa effekter på miljön. allmänna hänsynsregler gäller formellt sett för alla verksamheter men har inte fått tillräckligt stort genomslag i praktiken. Rådet lägger också fram en rad förslag angående skydd och bevarande samt restaurering inom respektive närings områden. Skydd och bevarande behövs när inte mer generella hänsyn räcker för att säkra den biologiska mångfalden och ekosystemens funktion. Restaurering och återskapande behövs när tidigare verksamhet skadat naturliga funktioner. anser att strategi och förslag i det stora hela är väl avvägda och angelägna att genomföra, även om vi vill gå längre på flera punkter. Också anger för övrigt att arbetet med att utveckla åtgärder måste fortsätta för att nå det övergripande målet. Rådets rapport ger en bra grund för brådskande beslut som behövs för att hejda förlusten av biologisk mångfald. bör begära att regeringen skyndsamt återkommer med en proposition baserad på är det bråttom!. Nedan föreslår några av många åtgärder som bör genomföras för att stärka den biologiska mångfalden. konstaterar att ett av de viktiga skälen till att målen inte nås är ett genomförandeunderskott. Inom hushållsstrategin pekar rådet på att begränsade resurser gör att uppsatta mål inte nås trots att mycket av åtgärdsarbetet har kommit i gång. I vår budgetmotion föreslår vi kraftigt utökade resurser till satsningar av vikt för den biologiska mångfalden. Ett återkommande klagomål, som också noterat, är att även statlig verksamhet ofta brister med att integrera miljöhänsyn. Regeringen bör tydliggöra ansvaret för miljömålen i de statliga bolagens ägardirektiv. Berörda myndigheters regleringsbrev bör innehålla krav på återrapportering om hur deras verksamheter påverkar miljökvalitetsmålen och deras bidrag till arbetet med att nå målen. 15§ kommittéförordningen bör kompletteras med krav på en beskrivning av konsekvenserna för miljömålsuppfyllelsen rörande förslag i ett betänkande med betydelse för uppfyllelse av miljömålen. Även om vissa framsteg gjorts när det gäller skydd och restaurering av våtmarker finns också alltför många negativa trender. pekar t.ex. på bristen på skydd av de objekt som finns med i myrskyddsplanen, byggande av skogsbilvägar genom våtmarker samt signaler om kraftigt ökande dikesrensningar. I samband med föreningens juridiska och praktiska naturvårdsarbete har de kunnat konstatera att lagtexterna i gällande dikesrensning och markavvattning å ena sidan och kraven på miljö- och naturvårdshänsyn å andra sidan på väsentliga punkter är direkt motstående i sina syften. Det finns risk för att en intensifiering av jord- och skogsbruket kommer att leda till kontinuerlig dikesrensning av avsevärda arealer. Det kommer att få stora konsekvenser för naturvärden i många områden. bestämmelser om krav på underhåll av vattenanläggning kan stå i strid med artskydds- och biotopskyddsbestämmelserna. Regeringen bör därför se över och vid behov klargöra regelverket i syftet att förtydliga en stark hänsyn till biologisk mångfald. Fram till dess översynen är genomförd bör samrådsplikt mellan utföraren, och införas för dikesrensning i jordbruks- och skogsmark för att säkra den biologiska mångfalden. Den ovan nämnda rapporten från Eurobarometer visade att EU:s invånare har en snäv syn på biologisk mångfald: man tror att det handlar om att bevara arter. Kunskapen om vikten av att bevara genetisk variation inom arter behöver förbättras. Regeringen bör förbättra informationen och kunskapen om vad den biologiska mångfalden är och varför den är viktig både i skolor och i samhället. På så sätt kan acceptansen för åtgärder för att bevara biologisk mångfald ökas. Ändringar av mark- och vattenanvändning får konsekvenser för biotoper, dvs. miljöer där olika arter lever. Ändrad markanvändning är en starkt bidragande faktor till förlusten av biologisk mångfald. Denna påverkan har inte beaktats tillräckligt vid planering och beslut om markanvändning. Alltför ofta baseras beslut om markanvändning på kortsiktiga hänsyn. Ett beslut om att bara nagga i kanten av ett viktigt område kanske får en marginell effekt i sig, men kan användas sedan för att motivera eller berättiga ännu ett beslut att ytterligare nagga i kanten på området. Även om de flesta enskilda beslut var och en för sig har en högst marginell effekt, blir den sammantagna effekten stor. har angett att ökad hänsyn till miljömålen vid planering är en viktig åtgärd i hushållningsstrategin. anser att regeringen bör ta fram och genomföra en utvecklingsplan för att öka hänsynen till miljömålen i samhällsplaneringen, i enlighet med förslag. Utbyggnad av infrastruktur har identifierats som en faktor som bidrar till förlust av biologisk mångfald. anser att regeringen bör ge i uppdrag åt verk som arbetar med infrastrukturfrågor att ge hänsyn till biologisk mångfald ökad tyngd i sin verksamhet. Fragmentering av naturen är ett särskilt problem och bör där det är möjligt undvikas. Om myndigheterna genomför åtgärder som innebär fragmentering bör de t.ex. se till att forma viltpassager eller spridningskorridorer. Kommuner har ibland hävdat att de inte kunnat ställa tillräckligt preciserade miljökrav i samband med marköverlåtelser. Det är möjligt att det räcker med en vägledning. Det statliga bolaget har fått ett uppdrag att bl.a. säkra värdekärnor vid överlåtelser av mark till annan ägare. föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med ta fram en vägledning om krav på hänsyn till biologisk mångfald vid marköverlåtelser och vid behov återkomma med lagförslag om att ge kommunerna ökade möjligheter att ställa krav på hänsyn till biologisk mångfald vid marköverlåtelser. anser att regeringen bör ge länsstyrelserna ett tydligare ansvar för att arbeta med ökad hänsyn till biologisk mångfald och andra miljöfrågor vid samhällsplaneringen. I annat sammanhang har vi motionerat om mer medel till länsstyrelserna för arbete med miljömålen och samhällsplanering. Regeringen bör även ge länsstyrelserna i uppdrag att förbättra samrådet med kommunerna i samband med . har föreslagit att och vissa andra regelverk kompletteras med krav på att sökanden/anmälaren ska redovisa hur ett planerat projekt eller plan förhåller sig till de nationella miljömålen. anser att förslaget är intressant. Regeringen bör utreda förslaget. Miljögifter bidrar också till utarmning av biologisk mångfald. I annat sammanhang tar vi upp problematiken kring Triclosan, polyfluorerade föreningar och behovet av en motsvarighet till RoHS-direktivet för textilier. Flera giftiga ämnen löses från textilier genom tvätt. De hamnar sedan i reningsverken. Kommuner som utvecklar sätt att där ta hand om ämnena, men det medför merkostnader. är det viktigt för att undvika skador på den lokala miljön. Det är rimligt att kommuner som får merkostnader för att hantera kemikalier som tvättats ur textilier kan få ersättning för att täcka dessa kostnader enligt principen förorenaren betalar. Ett sätt skulle vara att debitera en avgift avseende försäljning av kläder som inte genom tredjepartscertifiering visat att de klarar kraven för miljömärkning. Regeringen bör utreda möjligheterna för kommunerna att få ersättning för merkostnader orsakad av kemikalier från textilier, enligt principen att förorenaren betalar.