ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub377 · 2008-10-02 00:00:00 — Förskolan och barngruppernas storlek tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om personaltätheten i förskolan. En viktig kvalitetsfaktor i förskolan är personaltäthet och barngruppens storlek. Stora barngrupper med dålig personaltäthet orsakar dålig inlärning, stress och bristfällig omsorg. I en stor barngrupp med större personaltäthet får barnet mer uppmärksamhet och kan ta mer av förskolepersonalens tid i anspråk utan att detta får negativa effekter för övriga barn i gruppen. Högre personaltäthet gynnar framför allt de yngsta barnen och barn i behov av särskilt stöd. Man har även en större chans att som förskolepersonal se de barn som skulle behöva mer stöd och resurser den dagen då de börjar i . Den socialdemokratiska regeringen utvecklade, under sin mandatperiod, kvaliteten på förskolorna genom att anställa fler barnskötare och förskollärare. Resurser satsades för att anställa 6 000 fler personal för att minska barngruppernas storlek. Några exempel på viktiga faktorer att ta hänsyn till är barnens ålder och kön, behov av särskilt stöd, andelen barn med annat modersmål, kontinuiteten i barn- och personalgrupp, förskolepersonalens kompetens och upptagningsområdets sociala karaktär. Barn som har behov av särskilt stöd och barn med annat modersmål än svenska gynnas generellt i mindre barngrupper med högre personaltäthet. En generellt god kvalitet är ofta den bästa insatsen för många av dessa barn. Kontinuitet i barn- och personalgrupp är en förutsättning för att barn ska lära och utvecklas i relationen och i samspelet med varandra och med de vuxna. Även förskolepersonalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspelet och relationerna i barngruppen. Kommunerna behöver riktlinjer över personaltätheten på förskolan. Och för att underlätta inlärningen och förbättra omsorgen om barnen bör man även se över förskolegruppernas storlek i enlighet med allmänna råd för kvalitet i förskolan.
mot · GW02Ub378 · 2008-10-01 00:00:00 — Barn och elevers nyfikenhet för naturvetenskap tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka barns och elevers nyfikenhet på naturvetenskap och teknik genom besök på eller liknande institution. Mycket tyder på att behovet av naturvetare och tekniker kommer att öka kraftigt, vilket gör att det är viktigt att tidigt ta tillvara barns och ungdomars intresse för dessa vetenskaper. Att särskilt stimulera flickorna är angeläget då dessa områden av tradition ofta är en manlig värld. Barn har en naturlig nyfikenhet. Om barn får stora möjligheter att lära sig genom lek och experimenterande kan vetgirigheten övergå i ett bestående intresse som kan vara till stor fördel under barnens hela skolgång. Ett antal vetenskapscentra vänder sig särskilt till barn och ungdomar och erbjuder ett slags naturvetenskaplig undervisning som sker med hjälp av välutbildade pedagoger. Lärandet utgår från barnens experimentlust och nyfikenhet. Genom skådespel, interaktiva stationer och praktiska experiment får barn och ungdomar praktiskt lära sig och undersöka hur verkligheten fungerar. Skolor och förskolor besöker vetenskapscentra, men i varierande utsträckning eftersom det är en kostnadsfråga. sker det med hjälp av ett ekonomiskt tillskott från barnens föräldrar. Jag anser att den viktiga verksamhet som bedrivs på dessa centra måste komma alla barn till del, inte bara de som kommer från ekonomiskt välbärgade familjer. skall vara avgiftsfri för eleverna och det kan skapa problem för såväl skolan som de vetenskapscentra som tar emot skolbarn. Bussresan kan vara avgiftsbelagd, likaså att barnen behöver få en matsäck med sig på en sådan dag. Eftersom studiebesöken på ett är intressanta och utvecklande för barnen måste dessa besök fortsätta. Det är därför angeläget att frågan om kostnader för dylika studiebesök inte tas ut av föräldrarna utan löses på annat sätt.
mot · GW02Ub379 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppgradera sexualundervisningen i skolan. Det finns skäl att se över sexualundervisningen i skolan, inte minst mot bakgrund av det faktum att antalet våldtäkter ökar. Enligt Brå är det är framförallt våldtäkter där parterna inte står varandra nära som ökar. Våldtäkter där fler än en gärningsperson varit inblandad har också ökat. Ett annat skäl är också den frustration som sannolikt många flickor och pojkar känner när det gäller just sex och samlevnad. Var går gränserna och vem sätter dessa? En del unga flickor gav uttryck för just detta i den debatt som pågick i samband med det s k Stureplansfallet. Där uttryckte några det som oklart vad de var tvungna att ställa upp på, vad som liksom ansågs vara normalt sex. Exempel som angavs var bland annat analsex, och sex med flera personer , samt tjejernas upplevelse av att killarna förväntar sig sex om de bjöd dem på drinkar etc. Lägg därtill den bild av sex och samlevnad som ges i de porrfilmer som enkelt kan ses hemma i vardagsrummet via betal-tv-stationer eller hyrfilmer. Om det är så att alltfler främst får sin kunskap om vad sex och samlevnad är på detta sätt, då måste skolans sexualundervisning uppgraderas ordentligt. Den borde innehålla även delar av relationspsykologi, hur killar och tjejer fungerar, om vad sexualitet är även ur ett jämställdhetsperspektiv då det finns många myter att ta död på, främst kanske vad gäller kvinnors sexualitet, och om att sätta sina egna gränser, att också ge tydlig information om vad gränserna går: att någons nej alltid är ett nej. Att sex tvärtom skall vara något naturligt och ett positivt inslag i våra liv. Ge unga människor kunskap, insikt och självförtroende. Regeringen bör därför överväga att göra en översyn av såväl sexualundervisning som lärarutbildning inklusive fortbildning.
mot · GW02Ub380 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behoven i . Alla elever ska nå målen i skolan, något annat kan vi socialdemokrater inte acceptera. Resursfördelningsmodeller kommer vi alltid att behöva, för att kunna styra över resurser till de elever som har det största behovet. Avgörande måste dock alltid vara att resurserna används på rätt sätt och att de är tillräckliga. Därmed måste fokus alltid ligga på de elever som behöver extra mycket stöd och hjälp för att klara . Resurser måste tillföras skolan så att fler vuxna kan vara denna resurs, så att klasserna kan bli mindre och så att varje elev får det stöd som den behöver.
mot · GW02Ub381 · 2008-10-02 00:00:00 — Diskriminering av barn med särskilda behov tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att inte tillåta diskriminering av funktionshindrade barn och barn med särskilda behov i förskolan. När det nu är möjligt för en kommun att ha såväl privata som kommunala förskolor så är det inte längre enbart föräldrarna som väljer förskola för sitt barn. Om en kommun inför någon form av kundvalsmodell för sin förskoleverksamhet, bör detta innebära att föräldrarna får ett antal förskolor att välja på för sitt barn. Men så är inte enbart fallet, i flera kommuner inför man dessutom en möjlighet för varje förskola, privat eller , att välja vilka barn som passar på just den förskolan. I FNs barnkonvention artikel 2 slås det tydligt fast att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Det innebär att ingen får diskrimineras. Men om en förskola väljer att inte ta emot funktionshindrade barn eller barn med särskilda behov innebär det att man diskriminerar barn med just funktionshinder. Det finns inom många kommuner en barnomsorgspeng som följer barnet till förskolan. Det säger sig självt att om den pengen är lika stor för alla barn så är det angeläget för den privata förskolan att få så små kostnader som möjligt. Detta innebär i sin tur att man väljer bort de barn som kostar mer än i normalfallet. Detta är ren diskriminering av barn. Om detta förfaringssätt tillåts fortsätta kommer det att innebära att barn som går utanför alltid kommer att få stå tillbaka i kön. Vad de funktionshindrade barnen och barnen med särskilda behov behöver är mer integrering i samhället, inte mindre.
mot · GW02Ub382 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenskans ställning inom utbildningsväsendet. Språket är av grundläggande betydelse för den enskilda individens möjligheter till social gemenskap. Tillgången till språk är också en förutsättning för den enskildes möjligheter att utbilda sig, informera sig och skaffa sig kunskap. Möjligheten att delta i samhällslivet förutsätter dessutom tillgång till ett språk som är gemensamt för samhället och som alla som är bosatta i landet förstår och kan använda. Även om svenskan förändras och förnyas är vårt språk att betrakta som stabilt. har den tilltagande internationaliseringen ställt svenskan inför nya utmaningar som tarvar en genomtänkt svensk språkpolitik. I förslag till språklag (SOU 2008:26) beskrivs både utmaningarna och problematiken utförligt. Att slå fast att svenskan ska vara huvudspråk i är positivt och visar att vi också framöver vill att svenskan ska vara ett heltäckande och samhällsbärande språk. Utredningen visar också att öppenheten inför omvärlden knappast blir mindre av att vi funderar över svenskans ställning. Våra officiella minoritetsspråk och alla de andra språk som talas här har gjort till ett mer spännande samhälle. Inom ramen för utbildningsväsendet behövs emellertid en än tydligare strategi än vad förslaget till språklag innebär. Att man inom den högre utbildningen alltmer övergått till parallellspråkighet är delvis naturligt, men kräver en diskussion om svenskans ställning inom den högre utbildningen. Om vårt språk skall vara just heltäckande bör det fastslås att undervisning på svenska skall erbjudas inom samtliga ämnesområden och att svenskan skall vara det huvudsakliga undervisningsspråket i utbildningsväsendets samtliga stadier.
mot · GW02Ub383 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter för skolor att införa skoluniform. Debatten om skoluniformer brukar blossa upp med jämna mellanrum i och argumenten är väl kända på båda sidor. Förespråkarna menar att en skoluniform skulle kunna stoppa tävlingen om märkeskläder och till och med minska mobbningen. Motståndarna menar att en skoluniform skulle utgöra ett ingrepp i den personliga friheten. Som det ofta är i kontroversiella frågor brukar båda sidor vara ganska säkra på sin sak och varje politiker har förmodligen fått frågan om på vilken sida man står. kan vi konstatera att utmaningen för elever, föräldrar och skolor ser väldigt olika ut i olika delar av landet. På vissa håll beskriver rektorer, lärare och elever själva en kultur där dyra märkeskläder blivit en klädkod som både exkluderar och skapar stress. Förespråkarna för skoluniformer brukar då mena att man genom en gemensam klädkod kan minska märkeshetsen som man stärker skolan som en plats för lärande. På andra håll i känner man inte igen sig i den bilden och hävdar istället att det egna valet av kläder är en lika självklar som naturlig individuell frihet som skolan knappast har med att göra. Om upplevelserna varierar från skola till skola och från stad till stad kanske det är dags att se över det regelverk som reglerar frågan om skoluniformer. I ett läge där skollagen ses över vore det därför naturligt att överlåta frågan till den enskilda skolan. Att frågan om skoluniform väcker känslor behöver inte betyda att politiken behöver besluta. Låt istället varje skola som fri avgöra frågan i samverkan med elever, föräldrar och lärare.
mot · GW02Ub384 · 2008-10-03 00:00:00 — Svenska som vetenskapligt språk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av krav i berörd lagstiftning på att forskare med undantag för utländska gästforskare ska dokumentera sin förmåga att kunna tala om sitt ämne på svenska. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av krav i berörd lagstiftning på att en sammanfattning görs på svenska av doktorsavhandling skriven på annat språk än svenska. Ska svenska även fortsättningsvis kunna fungera som ett vetenskapligt språk eller ska vi tillåta att denna språkdomän helt förloras till engelskan? Forskarna (1997) studie av bruket av engelska och andra främmande språk på samtliga institutioner vid visar att de flesta av fakulteterna är på väg mot engelska som huvudspråk i sin forskarutbildning. De tekniska och naturvetenskapliga fakulteterna har kommit längst när det gäller användningen av engelska inom både grund- och forskarutbildningen, även den medicinska fakulteten har kommit en bra bit på väg med att helt övergå till engelska. Detta bekräftas av (2001) som i sin undersökning visar att och Öhmans resultat inte bara gäller utan tycks peka på allmänna tendenser inom den svenska högskolan. Engelskan tycks dominera i hög grad inom särskilt forskarutbildningen och även inom samhällsvetenskap och humaniora. och påpekar att om denna utveckling fortsätter kan studenter och forskare till slut inte använda svenska termer och uttryck och således inte tala på svenska om vad de håller på med. I två nya rapporter från Utländska studenter i (2008) och En högskola i världen (2008) påvisas dock att utvecklingen inte avstannat. Antalet kurser som ges på engelska har i stället ökat kraftigt . gavs t.ex. av alla masterprogram på engelska. I uppdrag ligger att samverka med det omgivande samhället och kommunicera forskningsresultat och pågående forskning. Detta måste göras på svenska för att nå ut till det svenska samhället. Forskare måste kunna tala och skriva om sitt ämne på svenska för att konstruktivt kunna delta i samhällsdebatten. För att en vetenskaplig terminologi ska kunna utvecklas måste svenska användas på seminarier, föreläsningar och forskningspresentationer. Att publicera sin forskning på engelska gör det möjligt att nå forskarvärlden utanför och , vilket är helt nödvändigt och önskvärt för de flesta forskare. I detta ligger dock inte någon motsättning till att även dokumentera sin förmåga att tala och skriva om ämnet på svenska genom att presentera ämnet inom fakulteten samt utarbeta en sammanställning av den aktuella avhandlingen på svenska. Detta införs som krav i berörd lagstiftning för att universitet och högskolor ska kunna fylla den uppgift de har att samverka med det omgivande samhället och kommunicera forskningsresultat samt för att hålla det svenska vetenskapliga språket levande.
mot · GW02Ub385 · 2008-10-03 00:00:00 — Tillgång till kuratorer på landets skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kuratorer på landets skolor. I skolhälsovårdens barndom led många barn av näringsbrist, bristande hygien, var nagelbitare och sängvätare. Det var inte ovanligt att behövande barn fick en tesked fiskleverolja eller järnmedicin i skolan. Skolsköterskan skötte då som dessutom vägning, mätning och viss vaccinering. Skolläkaren kom ungefär vartannat åt för att undersöka hjärta och lungor eller kontrollera om barnet var plattfot etc. Mycket har förändrats . kommer barnen ofta till skolsköterskan med problem som huvudvärk, ont i magen, sömnsvårigheter, trötthet och stress problem som inte sällan är tecken på en svår social problematik och livssituation. Skolhälsovårdens mål enligt skollagen är att följa elevens utveckling, att bevara och förbättra elevens själsliga och kroppsliga hälsa, att verka för sunda levnadsvanor och att tillförsäkra eleven rätt att vid behov söka skolhälsovården. Det förebyggande och hälsofrämjande arbetet bland barn är en viktig uppgift för skolhälsovården. Detta gäller inte minst då vart fjärde barn räknas som överviktigt på grund av felaktig kost och mycket stillasittande vid tv och dator, vilket har konsekvenser för barnens framtida hälsa. Skolsköterskan har haft en viktig roll för barnen i skolan. Hon eller han har varit en person som har både lyssnat och tröstat. Skolsköterskans uppgifter med det hälsofrämjande arbetet kvarstår och har blivit allt viktigare. Eftersom barn har delvis andra problem än förr är det dock viktigt att komplettera skolhälsovården med personal som har adekvat utbildning i socialt arbete. Det kan vara kuratorer med gedigen erfarenhet av arbete med barn och föräldrar och som har goda kunskaper i gällande lagstiftning. Kuratorer är en bristvara på många skolor trots att åtskilliga barn har en komplicerad social problematik. Att elever får tillgång till kuratorer är därför ytterst viktigt. Eftersom samarbete mellan skola och socialtjänst är centralt kan detta underlättas betydligt eftersom även både kuratorer och socialsekreterare bör vara socionomer. Eftersom kommunerna själva beslutar om det ska finnas kuratorer på skolorna är det av vikt att krav på detta kommer att finnas i den kommande skollagen. Det är glädjande att skolminister redan aviserat att han vill skärpa skollagen så att alla elever, i mån av behov och oavsett vilken typ av skola de går på, har tillgång till skolsköterska och skolkurator.
mot · GW02Ub386 · 2008-10-03 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av barnomsorg på obekväm arbetstid. I enlighet med socialdemokratiska arbetslinjen är det självklart att alla ska ha rätt till barnomsorg. Den borgerliga regeringen driver en politik med hårdare krav och sämre villkor för arbetslösa i tron att det är så nya jobb skapas. är de ytterst ovilliga att underlätta för yrkesarbetande småbarnsföräldrar med obekväm arbetstid så att de får tillgång till barnomsorg detta medan barn, vars föräldrar jobbar , automatiskt får tillgång till kommunens barnomsorg. Verkligheten visar att behoven av barnomsorg på obekväm arbetstid är stora. får många småbarnsföräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid, efter , nätter och , lägga ned mycket kraft på att få familjelivet att gå ihop med god omsorg om barnen man är på arbetet. Det gäller att ha ett stort socialt kontaktnät eller att ha råd med en barnflicka. Vi menar att dessa föräldrar utifrån en rättvisesynpunkt ska erbjudas samma goda barnomsorg som de föräldrar som jobbar . Att regeringen är ytterst ovillig till att underlätta för de föräldrar som jobbar obekväm arbetstid är inte att se till barnens bästa. Ska man kunna ta ett jobb, ska man kunna gå från deltid till heltid, måste barnomsorgen finnas där när man behöver den. Det är en del av välfärden. Många ensamstående mammor jobbar inom offentlig sektor där obekväm arbetstid är vanlig. Hur ska dessa ha råd med en barnflicka? Och har man inte ett fungerande socialt nät kan man inte ta ett jobb med obekväm arbetstid. Är det att gå efter arbetslinjen att låta vissa människor stå utan barnomsorg? En väl fungerande barnomsorg med flexibla tider, anpassade efter arbetsmarknadens behov, bidrar till att underlätta för arbetsgivarens behov av arbetskraft men också till ökad jämställdhet. Många kvinnor jobbar inom offentlig sektor och ställs då inför obekväm arbetstid och svårigheter med barnomsorg. Om män och kvinnor ska ges samma möjligheter krävs det också att samhället ger sitt stöd även till föräldrar som arbetar inom yrken som kräver kvälls- och nattarbete. kommer en stor del yrkesarbetande att gå i pension. Detta ger ett ökat behov av fler anställda såväl inom sjukvården som inom äldreomsorgen detta för att vi ska klara vår välfärd. Det handlar om ett ökat behov inom välfärdssektorns yrkesområden där äldre har behov av hjälp under dygnets alla timmar. Småbarnsföräldrar kommer att behövas också inom denna sektor. Då är det viktigt att samhället erbjuder barnomsorg för deras barn och nätter. Det är angeläget att det finns barnomsorg som är tillgänglig för alla, oavsett arbetstid . Vi vill därför se över utökade möjligheter att erbjuda barnomsorg , och nätter.
mot · GW02Ub387 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av styrd fortbildning. För lärare på är det ofta en självklarhet att utgå från en helhetssyn vid inlärnings- och kunskapsprocessen. Detta innebär bl.a. att man är angelägen om att fortbilda sig inte bara inom sina egna ämnesområden utan också inom områden som kan påverka elevernas prestationer, beteenden och välbefinnande på olika sätt. När eleverna kommer till gymnasiet blir utbildningen, helt naturligt, mer inriktad på rena kunskaper. Men för många elever finns det fortfarande problem som i vissa fall kan utgöra hinder för inlärning. Många elever orkar inte fullfölja sin gymnasieutbildning, och vi har anledning att fundera över varför. En orsak kan vara att det inte är lika självklart på gymnasiet att pedagogerna känner till de inlärningsproblem som har att göra med exempelvis dyslexi, adhd och Asperger. Därmed har man större svårigheter att bemöta eleverna på ett adekvat sätt och ge de rätta insatserna. Tanken är inte att lärare på gymnasiet ska bli specialister på olika diagnostiserade problem, men genom styrd fortbildning kan man ge gymnasielärarna bättre förutsättningar att förstå varför elever inte kan inhämta kunskaper på samma sätt och i samma takt.
mot · GW02Ub390 · 2008-10-01 00:00:00 — Information om APU till gymnasieelever tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till praktik . All kunskap bottnar i lusten att lära, och därför är uppgiften för skolan att främja elevernas lust till kunskap så viktig. Lusten att lära ska naturligtvis prägla skolans samtliga årskurser, inte minst gymnasienivån. Inom vissa program i gymnasieskolan finns det en arbetsplatsförlagd utbildning, APU, som genomförs som en del i utbildningen. APU är oerhört uppskattat av eleverna, och även de som går teoretiska program önskar ofta få APU-inslag i sin utbildning. Detta är möjligt , men informationen är ofta bristfällig från skolans sida. Det är dock viktigt att APU:n är kopplad till den utbildning man går så att den blir en viktig del i utbildningens kvalitetshöjning. Både föräldrar och ungdomarna själva vet att det krävs en gymnasieutbildning för att kunna få jobb eller för att kunna söka vidare till högskolor eller universitet. För att ge alla möjlighet att slutföra en utbildning på gymnasiet finns det ett behov av att bl.a. utveckla samverkan mellan skolan och arbetslivet. Att som gymnasieelev få vidga sina vyer och få del av och förståelse för den mångfald av referenspunkter som finns är betydelsefullt utifrån den mognadsprocess man befinner sig i. Informationen om arbetsplatsförlagd utbildning eller praktik för elever inom gymnasieskolan måste således bli väsentligt bättre så att fler elever kan ges möjlighet att få del av denna kvalitetshöjande åtgärd.