mot · GW02Fö293 · 2008-10-07 00:00:00 — Det bidrar till utvecklingsförmågan och möjligheten att möta framtida hot. De förband som utifrån en differentierad beredskap för insatser ska vara användbara och tillgängliga för uppgifter ska prioriteras. Vi socialdemokrater menar att det är den inslagna inriktningen mot ett insatsförsvar med ett ansvar att bidra till fred och utveckling som är väg. Grunden är en och samma insatsorganisation med förmåga att verka utomlands och i i olika våldsnivåer och med olika förberedelsetider. Strukturen med stödmyndigheter tillkom i sin nuvarande form under . Arbetsfördelningen och organisationen är inte optimal för dagens moderna och insatsberedda försvar. Vi föreslår bl.a. en översyn av , FM Log, Försvarsmaktens tekniska kontor och för en mer renodlad beställarorganisation och tydligare logistikprocess. Vi föreslår kortare ledtider i mönstringsförfarandet och ökad andel värnpliktiga, vilket ställer nya krav på . Vi vill se en ändrad statlig fastighetsförvaltning och en översyn av FOI. Försvarsmakten fortsätter sin omställningsprocess med målet att minska försvarsbyråkratin. Alla dessa myndigheter Försvarsmakten, , och bör därför helt eller delvis integreras i en ny samlad myndighet. Rationell planeringsprocess på Högkvarteret I pekar man på en rad åtgärder för att komma till rätta med brister i ledning och styrning inom Försvarsmakten. Myndigheten har en hög arbetsbelastning som många dubbla processer pågår. En renodling skulle öka effektiviteten och medge en större output på verksamhetsområdet, som en kompetensöverföring görs till Försvarsdepartementet. Inom ramen för gällande regelverk på arbetsmarknaden menar vi att antalet officerare kan minskas i takt med att Försvarsmakten fortsätter sitt omställningsarbete. Vi behöver en större andel i utbildnings- och insatsverksamheten och färre i planeringssystemet. Reservofficerarna är en kategori som i dagens läge underutnyttjas. Fullmaktsofficerarna (ca 2065 , motsvarar en knapp fjärdedel av alla officerare) utgör en grupp officerare med sådan anställningsform att de inte kan sägas upp. Fullmakten består av två delar, skyldigheter och rättigheter. Fullmaktsofficerarna besitter en kompetens och har skyldigheter mot Försvarsmakten som bättre ska tas till vara i den fortsatta omställningsprocessen. Den typ av dyra avvecklingsprogram för fullmaktsofficerare som genomfördes är inte längre aktuellt. Rationellt utnyttjande av grundorganisationen Regeringens handlingsförlamning inom försvarsområdet har till och med resulterat i en order till Försvarsmakten att inte röra något i strukturen vad det gäller grundorganisation och förmågebredd före valet . Detta är inte optimalt. Försvarsmakten måste ha samma rätt som övriga myndigheter att få bedriva sin verksamhet rationellt och kostnadseffektivt. Det måste vara uteffekten, insatsförmågan, som ska avgöra hur organisationen ska se ut, inte panikslagna borgerliga partiledare. Vi menar att man måste vara beredd att justera felaktigheter och hitta optimala lösningar som svarar på Försvarsmaktens behov. Vi anser dock även fortsatt att eventuella framtida förslag till förändringar i grundorganisationen ska beslutas av . Effektiv hantering av fastigheter och mark I enlighet med Försvarsberedningens förslag ser vi att en mer optimal statlig fastighetshantering kan uppnås med färre aktörer och lägre overheadkostnader. Det slutna fastighetsbeståndet bör övergå till Försvarsmakten och det öppna fastighetsbeståndet överföras till annan statlig fastighetsförvaltare. Vidare menar vi socialdemokrater att en oberoende översyn måste göras över vilken mark som Försvarsmakten behöver och vilken mark som kan säljas till kommuner och landsting. Nya logistiklösningar tillsammans med industrin En sammanhållen myndighetsöverskridande logistikprocess bör utformas utifrån en helhetssyn på logistiken. Eftersom det finns starka kopplingar mellan logistik och materielförsörjning bör samverkan mellan dessa processer förtydligas och samordnas i en gemensam process. Vi vill pröva , FM Logs, de tekniska kontorens och industrins uppdrag och organisation där strukturen prövas i ljuset av framtidens behov. Ett av målen med översynen är att kartlägga möjligheterna till att ett större ansvar läggs på industrin för materielsystemens tillgänglighet. Där ser vi den tyska lösning som en intressant modell. På samma sätt behövs en översyn över och uppgift där andra samarbeten med liknande myndigheter, universitet och näringsliv bör undersökas. Försvarsmakten ska få fokusera på det de gör bäst För oss är det grundläggande att Försvarsmakten ska fokusera på sina huvuduppgifter och därmed inte lösa uppgifter som kan lösas av civila myndigheter eller annan aktör. De idéer som Försvarsberedningen för fram på det maritima området bör därför omgående utredas vidare. Högre effekt i vårt bidrag till fred och säkerhet När beslutat att Försvarsmakten ska delta i en internationell insats gör vi det för att skydda humanitära värden, men stärks vår gemensamma säkerhet, genom att det internationella samfundets förmåga att hantera kriser förbättras. Dessutom säkras egen militär förmåga. Förband avsedda för internationella insatser bör enligt vår mening samutbildas och samövas redan under grundutbildning och därigenom bli reguljära insatsförband i stället för tillfälligt sammansatta förband. De kunskaper som förvärvats under internationella insatser ska inte skingras vid hemkomsten utan bättre tas till vara för utbildning, övning och beredskap, då placering sker i insatsorganisationens mobiliserande förband. Beredskaps- och rotationssystemet ska enligt vår mening vara så uppbyggt att förstärkningsresurser i form av förband under utbildning för insatser och förband som genomfört insatser bör kunna utnyttjas vid en uppkommen kris. De förband som ska vara tillgängliga måste bestå av anställd personal eller kontraktssoldater med kort inställningsperiod. Vid sidan av sådana förband måste grund- och insatsorganisationen med tillgängliga resurser kunna uppfylla relevanta beredskapskrav. ska delta i färre missioner än men ha möjlighet till längre missioner. Det ställer nya krav på uthållig personalförsörjning. bör EU arbeta för ett geografiskt ansvarsområde där vi kan öka kompetensen och anpassa materiel. En bättre samordning före-under-efter en insats mellan alla verktyg måste uppnås. Bedömningar från alla berörda politikområden ska vara vägledande, och insatsen ska utgöra en del av politik mot regionen och landet. I och med det längre åtagandet i landet kan en övergång från militärt stöd till polisiärt, juridiskt och samhällsbyggande lättare åstadkommas. Det ställer högre krav på svensk civil-militär samordning. måste kunna utöva finansmakten inom materielområdet har vid upprepade tillfällen (bl.a. försvarsutskottets yttrande 2007/08:Fö1) påtalat behov av en transparent materielplanering och redovisning, dvs. ett tydligare beslutsunderlag för att kunna ta ställning till förslagen till beställningsbemyndiganden. Det är en förutsättning för att ska kunna utöva finansmakten. Bristande underlag utesluter en självständig och korrekt bedömning av . Vi önskar således att regeringen tillser ytterligare förbättringar vad avser kostnaderna för stora materielprojekt. Utskottet ansåg t.ex. i betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007 (s. 199) att det inte kan vara oöverstigligt från sekretessynpunkt att redovisa ekonomiska ramar för de viktigaste materielsystemen och objekten. Utskottet pekade på att internationella jämförelser visade att detta är fullt möjligt. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört. I förra årets budgetbetänkande pekade utskottet vidare på att regeringen tidigare redovisat för öppet i budgetpropositionen kostnaderna för större materielprojekt i s.k. objektsramar. Någon redovisning av kostnader i form av objektsramar har inte skett i budgetpropositionen. Inte heller har regeringen på något annat sätt redovisat kostnaderna för större materielprojekt. Det är orimligt att när den ska ta ställning till materielbudgeten inte vet vad kostnaderna är för vitala delar av den. För att ska kunna utöva sin finansmakt måste detta naturligtvis ske. Ett folkligt förankrat försvar Försvarsmakten ska spegla samhället Försvarsmaktens anställda ska representera hela samhällets sammansättning vad gäller kön, etnicitet och sexuell läggning. Så är inte fallet . På orter utan förband är det mycket få som gör värnplikten. De minskade värnpliktskullarna innebär att färre får insyn i Försvarsmakten och att förståelsen för dess uppgift riskerar att minska i samhället. Likaså minskar inflödet av nya hemvärnsmän och -kvinnor i takt med att de värnpliktiga blir färre som efterfrågan på hemvärnets tjänster ökar. Det är viktigt att diskutera hur vi ska personalförsörja Försvarsmakten inte minst i ljuset av att Försvarsmakten har svårt att besätta internationella insatser. Vi vill se ett system som personalförsörjer Försvarsmakten med den kompetens och professionalitet som krävs för uppgifterna. För att minska antalet avgångar från grundutbildningen är det viktigt att fortsätta arbetet med att verka för ett gott klimat, mot trakasserier samt minskat antal arbetsolyckor. Det är viktigt att följa upp det arbete som görs för att sprida kunskap om HBT-frågor och integrera det som en naturlig del i utbildningar på alla nivåer samt att frågan om alla likas värde lyfts upp i internationella sammanhang. Kortare värnpliktsutbildning men större volymer Vi avvisar en personalbemanning som innebär att det skapas en liten dyr expeditionskår bestående av heltidsanställda yrkessoldater. Försvarsmakten ska i stället till största del bestå av soldater vilka endast arbetar för Försvarsmakten och övrig tid har ett civilt arbete. Detta kompletteras med en mindre andel heltidsanställda soldater. För att uppnå detta behöver fler män och kvinnor än genomgå militär grundutbildning. Det pågår en pliktutredning som ser över dessa frågor. En bred och blocköverskridande överenskommelse är eftersträvansvärd. Vår ingång i det arbetet är att uppnå en större numerär utbildade soldater än den ambition regeringen och Försvarsmakten har. Vi vill se fler som gör en grundläggande militär utbildning, varav de bäst lämpade sedan fortsätter den fördjupade utbildningen och de övriga erbjuds uppgifter i nationella skyddsstyrkorna. En sådan modell förstärker folkförsvaret, ökar flexibiliteten, breddar kompetensbasen inom Försvarsmakten samt ökar möjligheten att upprätthålla förmågor och nå uthållighet i insatser. Nationella skyddsstyrkor utvecklas ur hemvärn och frivilligrörelse Hemvärnets viktigaste uppgifter är att bevaka, skydda, ytövervaka samt stödja det civila samhället. Organisationen har en territoriell uppgift men ska också stödja samhället i krissituationer. De frivilliga försvarsorganisationerna har uppgifter såväl till stöd för Försvarsmakten som till stöd för samhället i övrigt vid olika former av krishantering. Försvarsmakten har behov inom specifika specialistområden, t.ex. logistik, teknikkompetens, språk och annan service som Försvarsmakten lämpligen inte bör upphandla. Vi stöder en utveckling där nationella skyddsstyrkorna utvecklas ur dagens hemvärn och delar av frivilligrörelserna. De ska bestå av förband byggda på frivillighet och med stor spridning över landet. När nationella skyddsstyrkorna övertar centrala stödfunktioner från insatsorganisationen är det viktigt med en översyn av ersättningssystemen. bör vara att man inte ska behöva betala för sin insats för samhället. De organisationer som varaktigt och med kvalitet kan bidra till Försvarsmaktens verksamhet eller till samhällets krishanteringsförmåga bör kunna få samhällsstöd för detta. De av organisationerna som inte förmår något av detta kommer inte att bli efterfrågade och därmed inte heller få del av det ekonomiska stödet. Försvarsinformation och ungdomsverksamhet är områden där de frivilliga försvarsorganisationerna kan fylla en viktig funktion. Stöd för solidaritet och fred internationellt har alltid haft ett stort engagemang internationellt. Sedan den första fredsfrämjande svenska FN-truppen tjänstgjorde i har bidragit med cirka 80 000 soldater till olika uppdrag runtom i världen. Vi ser ett egenvärde i att många svenskar får erfarenhet av att upprätthålla fred och säkerhet i världen. Internationella insatser är ofta påfrestande och förändrar en som människa. Alltfler av våra soldater har tvingats uppleva vidriga förhållande och stor psykisk press. Landets stöd för dessa soldater har förbättrats, men måste vara under ständig utveckling. Det räcker inte med att varje aktör gör sitt bästa utifrån sina mandat och resurser vid en kris. Ett stort antal utredningar och plågsamma erfarenheter har visat att för att samhället effektivt ska kunna hantera stora kriser krävs ett sektorsövergripande perspektiv på samordning, inriktning och prioritering. Ett mervärde blir att vi på så sätt även får bättre förutsättningar att hantera vardagens störningar och händelser. behöver öka förmågan att hantera kriser gemensamt och forma ett samhälle som är tillräckligt robust för att klara påfrestningar när de uppstår. Det är därför viktigt att beslutar om en sammanhållen säkerhetsstrategi i syftet att stärka helhetsperspektiv och begränsa den problematiska sektoriseringen. De områden som ska hållas samman bör vara en samlad bild av hot, risker och sårbarheter, mål och krav för säkerhet, handlingsplaner för säkerhet, samordning av statliga myndigheters förberedelser och hantering av komplexa krissituationer samt samordning av operativa resurser för krishantering och samordning vid investeringar i sektorsövergripande system inom säkerhetsområdet. Det är vidare viktigt att uttalar att detta sektorsövergripande ansvar inte endast gäller myndigheters verksamhet utan även finanssektorn eller vid företag som äger eller ansvarar för delar av den kritiska infrastrukturen. Samordnad ledning för ökad säkerhet ska ha en nationell krisledningsfunktion med mandat att leda krishantering tvärsektoriellt. För detta krävs ett ledningssystem med en klar ansvars- och uppgiftsfördelning, en väl fungerande organisation samt tydliga regler och mandat. Krisledning är en profession likt andra och det måste ställas lika höga krav där som för andra befattningshavare, t.ex. räddningsledare. Vid en större kris ska kompetent, utbildad, samövad och på förhand utpekad personal ha ett övergripande ledningsansvar. Det är vår uppfattning att verksamhetsansvaret ska ligga kvar hos den sektorsansvariga aktören även vid allvarliga kriser då det är där som kompetensen och sakkunskapen finns. Effektiv ledning vid kriser förutsätter dock att olika aktörers ledningsresurser samordnas. På socialdemokratiskt initiativ etablerades en försöksverksamhet för detta på . Gotsam är fram landets enda permanenta samgruppering för olika myndigheters ledningsresurser. Erfarenheterna av verksamhet har visat att Gotsam är bästa myndighetssamverkan för krishantering. Det är olyckligt att regeringen beslutat lägga ned verksamheten när det är en modell som behövs på nationell nivå. Vi socialdemokrater vill att regeringen återkommer till med åtgärder för att få modellen omsättningsbar i hela landet. Säkerställ den världsledande kompetensen på risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildningar har ett unikt och världsledande system för risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning. Det finns dock stora risker att tillgängligheten till dessa utbildningar kommer att få försämrad kvalitet och tillgänglighet. Utredningen beskrev inte kostnaderna för det nu existerande utbildningssystemet, och därmed går det inte att se om det ger minskade eller ökade kostnader för staten. Det saknas en analys över den troliga ökningen av kostnader för t.ex. vidareutbildning av brandmän, vilket troligen drabbar kommuner. Vi socialdemokrater har påtalat behovet av en genomgång av aktörer på marknaden, möjligheten att skapa kapaciteten som behövs och aktörers bristande tillgång på t.ex. tillgänglighet till de övningsområden som utbildningen kräver. I förlängningen riskerar kommunerna att stå utan utbildad räddningstjänstpersonal. Vi socialdemokrater anser att en utredning bör se över dessa brister så att inte riskerar att få kompetensbrist på området. Effektivt och flexibelt användande av maritima resurser Försvarsmakten, , och polisen har alla maritima uppgifter med bäring på säkerhet, allt från att kunna utföra väpnad strid till att hävda vår territoriella integritet, upprätthålla lag och ordning, stävja hot om terrorism, smuggling och trafficking samt bedriva sjö- och miljöräddningstjänst. Ett effektivt och flexibelt användande av samhällets resurser är ett nödvändigt krav i ett modernt samhälle. Det finns betydande synergier i att utgående från uppgifter, förmågor och resurser merutnyttja, samutnyttja respektive samordna berörda myndigheters kompetens, infrastruktur, ledningsresurser, materiel och personal samt verksamhetsplanering. Det behövs en genomgripande översyn av utformningen av den maritima verksamheten, inklusive myndighetsstrukturer och myndighetsansvar. En effektivisering av användningen av våra maritima resurser måste också beakta möjligheterna till internationell resurssamverkan. Kraftfulla åtgärder för säker kärnkraft Vi noterar att regeringen ännu inte vidtagit några kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med bristerna inom kärnkraftssäkerheten. lämnade en skrivelse till där man granskat beredskapen för kärnkraftsolyckor och kommit fram till följande: samlade bedömning är att ansvariga myndigheter inte i alla delar har säkerställt en god beredskap för att hantera konsekvenserna av en olycka i ett svenskt kärnkraftverk. saknas det konkreta förslag och åtgärder från regeringen för att komma till rätta med problemet. Samordna beredskap runt hamnar Sjöfartens betydelse för den ekonomiska integrationen runt och inom EU har ökat. är största exporthamn. En kris i någon av hamnar eller dess farleder skulle ge stora komplikationer för godstrafiken, vilket i förlängningen drabbar producenter och konsumenter. En ekonomisk kris skulle kunna bli effekten av en större kris i någon av större hamnar. Beredskapen för kriser och terroraktioner i hamnar bör därför samordnas på bästa sätt för att minska sårbarhet. delas ansvaret mellan flera myndigheter, där en civil räddningsledare alltid leder krisarbetet och kan inkalla militär hjälp vid behov. Vi socialdemokrater anser att det är av största vikt att berörda myndigheter och aktörer förbereder sig och övar på en större kris för att på så sätt minska sårbarhet. Säker elförsörjning och nationell reservkraftsstrategi Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Samhällsviktiga verksamheter måste därför tillförsäkras tillgång till el för situationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar. Elförsörjningen är i hög utsträckning beroende av IT-system och telekommunikationer för drift och styrning. Mot bakgrund av denna kritiska sårbarhet är det viktigt att regeringen återkommer till med en redovisning av vidtagna åtgärder för att säkra elförsörjningen. Vidare anser vi socialdemokrater att en nationell reservkraftsstrategi ska utarbetas. Syftet med strategin är att säkerställa att de verksamheter som anses samhällsviktiga vid en svår påfrestning har ändamålsenliga regler och incitament för beslut om reservkraftslösningar, anskaffning och finansiering samt underhåll, service och drift. Strategin ska öka möjligheterna att optimalt använda nationellt och internationellt tillgängliga mobila reservkraftaggregat i en akut situation. De tekniska lösningarna måste vara flexibla och hela beroendekedjan måste säkras. Utgångspunkten måste vara att samtliga samhällsviktiga elanvändare ska ha förmåga att själva hantera sex timmars elavbrott och att i samverkan klara upp till tre dygns elavbrott. Strategin bör utgå från elkundens eget ansvar, klara ut ansvarsförhållanden mellan myndigheter, ge förslag till hur hinder i dagens strukturer och regelverk ska kunna undanröjas, föreslå samordning av tillgängliga mobila aggregat samt ge förslag till hur denna verksamhet ska finansieras. Samlad bild av IT-hot saknas av det svenska samhällets kritiska infrastruktur är beroende av Internet som den stora bäraren av information. En cyberattack mot vital infrastruktur skulle lamslå i stort sett hela landet . Fientliga krafter, med oklart eller dolt motiv, kan utnyttja nätet för att rikta en strategisk sabotageattack, vilket skulle kunna orsaka en nationell kris av en omfattning vi aldrig sett i vårt land. Informationstekniken har brutit staters tidigare maktmonopol och underlättar för en resurssvag angripare. Redan nu sker dagliga cyberattacker mot svensk kritisk infrastruktur, och i likhet med många andra länder har blivit utsatt för mycket omfattande datavirusspridning. Dessa angrepp har dock varit mer slumpartade än riktade. Vid angreppen har de uppkomna skadorna i form av avbrott och stillestånd blivit relativt begränsade vad gäller samhällsviktiga infrastrukturer, men har icke desto mindre medfört stora kostnader för de drabbade. Viktiga samhällsfunktioner inom vård och omsorg, handel och kreditväsende har ett starkt ökande beroende av informations- och telekommunikationstjänster. Intrång och manipulation av informationssystem är ett allvarligt hot. Utvecklingen av Internet har gjort dess standard för datakommunikation global. Det medför en ökad risk för att obehöriga kan ta sig in i dåligt skyddade IT-system. Det finns ett stort behov av att i större utsträckning än vad som är fallet skapa en samlad syn på såväl hotbilder som effekter och konsekvenser av illegitima cyberaktiviteter. Detta är en säkerhetsfråga som lämpar sig mycket väl för nordiskt samarbete, där våra länders högteknologiska kompetens, särskilt inom telekomområdet, är en oerhörd resurs. Säkerhetsarbetet borde organiseras så att en myndighet ges ett övergripande strategiskt ansvar och fokus på långsiktiga aktiviteter inklusive forskning och utveckling och en andra myndighet agerar operativt för att skydda nationella värden och funktioner. EU:s civila krishantering fyller en viktig funktion och är under utveckling. Några av de viktigaste åtgärderna har varit att förstärka planerings- och ledningsförmågan, utveckla snabbinsatskapacitet samt möjligheten att verka integrerat med samtliga krishanteringsinstrument under alla faser av en kris eller konflikt. På initiativ från fattade ministerrådet 2005 beslut om att upprätta civila snabbinsatsförmågor, s.k. Civilian Response Teams. Vi socialdemokrater ser det som en viktig uppgift för EU att samordna civila krishanteringsresurser så att vi kan minimera skadorna av kriser inom EU. Men vi ser också bristerna hos enskilda länder i att ta emot och samordna hjälp. Vi socialdemokrater anser att särskilt måste se över vår beredskap för att ta emot krishanteringsbistånd vid en större olycka eller kris.