mot · GW02C448 · 2008-10-07 00:00:00 — Fler platser i kvalificerad yrkesutbildning, större satsningar på vuxenutbildning och en översyn av kursplanerna på byggprogrammet är nödvändiga åtgärder. För att klara ambitiösa energieffektiviseringsmål är det också viktig att använda generella styrmedel, t.ex. klimat- och energiskatter. politik på detta område beskrivs utförligt i våra budgetmotioner och klimat- och energimotioner. 8Förslag på nytt energimål för bostäder Det främsta syftet med energieffektiviseringsarbetet i bostadssektorn bör vara att nå en minskad miljö- och energibelastning och därmed klimatpåverkan av bostäder. Nuvarande energimål är för otydligt formulerat. Det är oklart vad en minskning av energianvändningen per uppvärmd areaenhet innebär i förhållande till klimatpåverkan. Teoretiskt kan målet nås utan att den totala energianvändningen i bostadssektorn minskar genom att mer energieffektiv nybyggnation sänker medelenergianvändningen. Delmålet anger också att beroendet av fossila bränslen ska vara brutet som andelen förnybara bränslen ökar. Detta leder till oklarheter kring hur kärnkraften ska behandlas. Den kan varken räknas som förnybar eller fossil och faller därför utanför målformuleringen. föreslår att ett nytt mål om energieffektivisering i bostadssektorn formuleras. Målet ska utgå från total energianvändning för uppvärmning och varmvatten och kylbehov och inte som vara relaterat till uppvärmd yta. Målet utgår från maximal bedömd ekonomisk potential (ca minskning) och innebär en halvering av energianvändningen inom sektorn . 9Ny politik för att nå målet om halverad energianvändning i bostadssektorn Nuvarande politiska styrmedel kommer att leda till viss fortsatt energieffektivisering. Däremot är de otillräckliga för att nå det mer ambitiösa mål som vi menar att nödvändigt och ekonomiskt lönsamt. Nya styrmedel behövs för att vässa politiken och skapa möjligheter för att nå den fulla potentialen när det gäller att spara energi i bostadssektorn. För att komma runt problemet med informationsbrist och bristande kunskaper om vilka åtgärder som går att vidta och för att tillmötesgå vissa aktörers oro över alltför omfattande krav på energieffektivisering i samband med ombyggnation föreslår vi följande. 9.1Ett nytt investeringsstöd för energieffektiviseringar Ett nytt investeringsstöd för energieffektiviseringsåtgärder i bostäder införs. Syftet med stödet är att uppmuntra till lönsamma åtgärder samt att ersätta merkostnader i samband med renovering. Stödet är utformat så att stora besparingar ger högre investeringsstöd. Stödet gäller lika för både småhus och flerbostadshus och är neutralt i förhållande till vilket åtgärder som genomförs. Stöd utdelas med per sparad kilowattimme. En större effektivisering ger därmed större stöd. Stödet är dimensionerat för att räcka till ungefär 50000 lägenheter och omfattar en ram om (i vårt räkneexempel har vi utgått från en genomsnittlig bostadsyta per objekt). Ramen om 1 miljard prövas . Om det visar sig att behoven är större och renoveringstakten kan hållas högre kan ramen utökas. Stödet löper i ett första steg. En utvärdering sker . Stödet söks från . För att erhålla stöd måste fastigheten vara energideklarerad. Stödet kan kombineras med det föreslagna nya stödet för fördjupad utvärdering och miljöutredning som beskrivs nedan. Stödet kan däremot inte kombineras med andra investeringsstöd som syftar till energieffektivisering. Stödet kan maximalt utgöra av kostnaden för de åtgärder som vidtas. 9.2Stöd till fördjupad miljö- och energiutredning Ett nytt stöd införs för fördjupad utvärdering och miljöutredning av byggnader. Stödet syftar till att hjälpa fastighetsägare att komma förbi den informationslucka som ofta finns och som gör att lönsamma energiinvesteringar inte genomförs. Stödet ska kunna sökas av enskilda fastighetsägare, såväl hyresrättsägare som bostadsrättsföreningar, av bostadsföretag och av specialiserade företag som jobbar med energieffektivisering. Stödet kan därmed användas för enskild för att köpa konsulttjänster eller av ett företag för att därigenom kunna erbjuda förmånliga program för utredning och utvärdering och åtgärder. Stödet syftar därmed både till att öka kunskapen hos enskilda om vilka lönsamma åtgärder de kan genomföra och till att utveckla marknaden för energieffektiviseringsstjänster. Stödet kompletterar energideklarationerna som är mer schablonartade. Genom en fördjupad miljö- och energiutredning kan specifika åtgärder för enskilda hus identifieras. Stödet utgår med per lägenhet och per småhus. Stödet omfattar en ram på , vilket räcker till 100000 lägenheter och till 100000 småhus. Stöd ges för maximalt av kostnaden. Stödet kan tillfalla privatperson, bostadsföretag, fastighetsägare (hyreshusägare och bostadsrättsföreningar) eller energitjänsteföretag. Stödet gäller för fastigheter som genomfört energideklaration. 9.3Nytt krav på energihushållning vid renovering Ett nytt krav om energihushållning i samband med ombyggnation och ändringsåtgärder (major renovation) införs. Kravet innebär att energieffektiviseringsåtgärder måste genomföras så att byggnaden efter ombyggnation når ned till per kvadratmeter (kWh/kvm) eller lägre energiförbrukning. Kravet utvärderas och sänks därefter grundat på de resultat som uppnåtts i samband med de renoveringar som genomförts. 9.4Skärpta energikrav vid nybyggnation Vi föreslår en skärpning av nybyggnadsnormen. gäller 110 kWh/kvm som maximal gräns för energiförbrukning för värme, fastig-hetsel och varmvatten i nybyggda bostäder. finns dock teknik och kunskap för att bygga betydligt mer energisnålt. sänks därför nybyggnadsnormen till 90 kWh/kvm för nybyggnation. En ytterligare sänkning till 70 kWh/kvm genomförs . Parallellt med detta genomförs en översyn av kraven med utgångspunkt i att dessa ska omformuleras till att gälla tillförd primärenergi i stället för som för köpt energi. Även kraven som gäller för eluppvärmda hus skärps på motsvarande sätt. 9.5Krav på individuell mätning och debitering av varmvatten Cirka en procent av lägenheterna i har individuell mätning av varmvatten. Utvecklingen har dock varit snabb, och antalet lägenheter med individuell mätning ökar. Den snabba ökningstakten beror bland annat på utveckling av enklare metoder för mätning och överföring av data. Ungefär energi används för värme och varmvatten i flerbostadshus. Av dessa går till uppvärmning av varmvatten. De uppskattningar som finns pekar på att individuell mätning av varmvatten minskar varmvattenförbrukning , vilket gör att ungefär är en rimlig uppskattning på energibesparing till följd av individuell mätning. Då individuell mätning är en billig åtgärd med stor potential att minska energianvändningen och det finns teknik som är enkel och lättillgänglig föreslår vi att ett nytt krav på individuell mätning av varmvatten införs. Kravet ska gälla både vid ombyggnation och i samband med nybyggnation. 9.6Främjande av förnybara energikällor i bostäder För att främja förnybara energikällor i bostäder föreslår vi ett fortsatt och utökat stöd till installation av solvärme i bostäder. Det finns glasade solfångare i , varav installerades . Installationerna ersätter 6080 GWh/år. finns ett statligt bidrag till installation av solvärme i småhus, flerbostadshus och bostadsanknutna lokaler. Bidrag ges till installation av solvärme för tappvatten och/eller uppvärmning och för installation av solvärme vid konvertering från olja till el. Stödet är rambegränsat, och bidragets storlek bestäms utifrån solfångarens beräknade energiproduktion med ett belopp på /kWh/år. Bidraget får vara högst av installationskostnaderna och uppgå till max per lägenhet i flerbostadshus och per lägenhet i småhus. har totalt beviljats. av det utbetalade beloppet har gått till småhus. Enligt en utvärdering från (2006) leder bidragets utformning till en begränsning av solfångarens area, vilket i praktiken gör att stödet mest utnyttjats av småhusägare medan försäljningen av större solfångarsystem har minskat. Vi föreslår att stödet finns kvar och att ramen utökas. Stödet utvidgas till att också gälla även storskaliga anläggningar som inte byggs på tak. 9.7Ökad tillgång på energiteknisk kompetens Målet att minska energianvändningen inom bostadssektorn innebär att energianvändningen i dagens befintliga bebyggelse och i den nybyggnation som sker måste minska kraftigt. Teknik finns för dessa åtgärder, och i de flesta fall är de lönsamma. De skärpta krav i samband med renovering samt kraven på individuell mätning liksom investeringsstödet och den höjda ambitionsnivån när det gäller målet för energieffektivisering inom bostadssektorn kommer att innebära att efterfrågan på kompetens och utbildad arbetskraft inom området energieffektivisering kommer att öka. Det mål som vi sätter upp är ambitiöst men absolut inte omöjligt att nå. Däremot innebär det att åtgärder kommer att genomföras på i princip all befintlig bebyggelse . Det har varit arbetskraftsbrist inom byggsektorn. Konjunkturavmattningen vi ser framför oss kommer leda till minskad efterfrågan, men vår bedömning är ändå att det behövs kompetensinsatser för att öka tillgång till utbildad arbetskraft. examinerades 264 personer inom den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) inom området samhällsbyggnad och byggteknik. Vi föreslår att KY utökas för utbildning inom energisnålbyggande och energieffektivisering. föreslår också att medel tillförs komvux och att delar av dessa medel används för utbildningar inom energieffektivisering samt att gymnasieskolans kursplaner på byggprogrammet ses över för att fånga in det ökade behovet av kunskaper i energisnålt byggande och renoveringar. 9.8Arkitekttävling i energisnålt byggande och samordnad teknik upphandling Teknik kring energisnåltbyggande finns tillgängligt i stor utsträckning. De passivhus som byggs runtom i landet visar tydligt att det går att bygga hus med mycket litet behov av tillförd energi för uppvärmning och varmvatten. Ny teknik och kunskap om byggande och energifrågor utvecklas dock , och det är en tidsfråga innan det går att bygga nollenergihus, det vill säga hus som inte kräver någon tillförd energi eller som till och med skulle kunna vara nettoproducent av energi. För att stimulera utvecklingen föreslår vi att en nationell arkitekttävlig utlyses med syfte att få fram ett fungerande nollenergihus som sedan uppförs genom en samordnad teknikupphandling tillsammans med vinnande bidrag. Arbete med att energideklarera byggnader är en viktig del av arbetet med energieffektivisering. Energideklarationerna kommer att utgöra ett viktigt beslutsunderlag för vilka typer av effektiviseringsåtgärder som bör genomföras i bostadsbeståndet. Efter förseningar i arbetet med deklarationerna är det nu i full gång. är dock bristen på experter ett stort problem, och räknar inte med att målet för antalet planerade deklarationer för 20082009 kommer att nås. Vi föreslår att regeringen uppdrar åt att återkomma med förslag på vilka åtgärder som behövs för att komma till rätta med förseningsproblemen avseende arbete med energideklarationerna.