mot · GW02T206 · 2008-09-18 00:00:00 — Klimatfrågan är vår tids största utmaning. byggdes ett samhälle som är mycket beroende av fossila bränslen och med stor klimatpåverkan. Städer och samhällsstrukturer bygger på stor energiförbrukning och fossila bränslen. Det beror inte på slumpen eller på en ödesmättad utveckling av ökat fossilberoende utan på medveten planering. Inte minst gäller det transportsystemet och bilberoendet som varit en övergripande målsättning . Men det innebär inte att vi för evigt är fast i ett ohållbart transportsystem. Liksom planerare och politiker målade visioner om bilen som frihetssymbol, kan vi i bestämma oss för gröna visioner. Vi kan ställa upp målsättningar om ett hållbart transportsystem, där minskad klimatpåverkan är det övergripande målet. Det är nödvändigt med tydliga omprioriteringar i transportpolitiken. Inte en krona till ska investeras i nya vägar som ökar kapaciteten för ökad biltrafik. Istället måste investeringar för klimatsmart infrastruktur, som kollektivtrafik, cykling och gång, prioriteras. Trots målsättningar om minskade utsläpp av växthusgaser fortsätter utsläppen från trafiken att öka. har utsläppen inom vägtransportsektorn ökat med 12 procent1. ökade utsläppen med nästan två procent2. Lastbilstrafiken stod för den största delen av ökningen men även den övriga vägtrafiken ökade. stod transporterna för av utsläppen av klimatpåverkande gaser i , inklusive utrikes flyg, sjöfart och arbetsmaskiner. Det är uppenbart att trafiksektorn är avgörande för hur ska kunna minska sin klimatpåverkan. Vägtransporterna påverkar också möjligheten att uppfylla merparten av de nationella miljökvalitetsmålen och ett femtiotal av de drygt 70 delmålen3. Trots att energieffektiviteten i bilarna ökat och andelen miljöbilar ökat fortsätter utsläppen från trafiken att öka. Orsaken ligger i en kraftigt ökad trafik på vägarna. Med anledning av detta konstaterar att det inte räcker att byta bränsle och öka energieffektiviteten. Trafikökningen måste dämpas, till exempel genom höjda drivmedelsskatter för fordon och kilometerskatt för tunga fordon samt åtgärder och styrmedel för att främja överflyttning från personbil till kollektivtrafik, cykel och gång4. För att trenden ska brytas krävs politiska beslut som gör det dyrare att använda fossila bränslen och enklare och bekvämare att åka kollektivt. Vid sidan av gång och cykel är det kollektiva resandet det mest hållbara. Den energi som används till att förflytta en person en viss sträcka är betydligt lägre när flera reser i samma fordon än om de reser ensamma. Det kollektiva resandet innebär också mindre utsläpp av farliga ämnen, mindre risk för olyckor samt mindre buller och trängsel. Detta gäller oavsett trafikslag och energibärare. I denna motion presenterar de Gröna ett antal åtgärder för att minska transporternas klimatpåverkan genom att öka resandet med kollektivtrafik kombinerat med att minska bilberoendet. Åtgärderna handlar om främst ekonomiska styrmedel, investeringar och samhällsplanering: Ekonomiska styrmedel för att öka kollektivtrafikens attraktionskraft handlar främst om olika typer av avgifter och skatter som gör det dyrare att använda fossila bränslen. En höjning av koldioxidskatten är en av de viktigaste, i kombination med trängselavgifter i de större städerna som förvaltas lokalt. Förmånsbeskattning av bilar och reseavdraget behöver omformas till att ge kollektivtrafiken rättvisa villkor, till skillnad från dagens system där resor med bil gynnas. För att nå en klimatsmart samhällsplanering krävs tydligare styrning i lagstiftning och en större tyngd åt miljömålen. I fysisk planering krävs att större prioritering görs av kollektivtrafiken framför biltrafiken. Den viktigaste investeringen är en nationell satsning på utbyggnad av spårvagnsnät i ett tiotal större städer. Med en attraktiv och bekväm kollektivtrafik med hög turtäthet kan bilister lockas över till kollektivtrafiken. 4.5Ett redskap för ökad jämställdhet11 5Transporternas klimatpåverkan fortsätter att öka11 5.2Alla lösningar behövs, men det räcker inte att byta bränsle13 6.1Hur når vi dit?16 7.1.1Förmånsbeskattning som gynnar bilisten19 7.1.3Gratis parkeringsplats ska alltid beskattas20 7.1.5Trängselavgifter och andra bilavgifter för ökad kollektivtrafik21 7.1.6Kommunal parkeringsavgift på arbetsparkering22 7.1.7Slopa subventionerna för flyget utnyttja tågets fördelar 22 7.2.3Ge länsstyrelserna makt att ingripa25 7.2.4Bättre samordning mellan kommuner25 7.2.5Klimatmålen in i trafikhuvudmannalagen26 7.2.6Planer för minskad biltrafik26 7.2.7Bussfiler istället för parkeringsplatser27 7.2.8Prioritera kollektivtrafiken framför bilen27 7.2.9Hållplatsnorm för kollektivtrafik och maximinorm för bilparkering27 7.2.11Krav på tydligare resepolicy hos statliga organisationer28 7.3.1Spårvagnar i större städer29 7.3.3Statsbidrag till tåg och spårvagnar30 7.3.4Vägverket behöver prioritera kollektivtrafiken31 7.3.5Anropsstyrd trafik och bättre samordning31 7.3.8Gör flyget onödigt till 202033 begär att regeringen återkommer med förslag om att förändra förmånsvärdet för fritt drivmedel så att drivmedel som betalas av arbetsgivaren inte blir billigare än om en privatperson gör motsvarande tankning med skattad inkomst. begär att regeringen återkommer med förslag till förändrat regelverk kring reseavdraget så att det blir avståndsbaserat och oberoende av färdmedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av beskattningen av förmånsbilar utifrån ett klimatperspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta skärpa kontrollen av beskattningen av fri parkeringsplats.1 begär att regeringen återkommer till med en strategi för en beskattning av koldioxid som leder till att de klimatpolitiska målen nås.1 begär att regeringen återkommer till med förslag på hur juridiska hinder mot att införa trängselavgifter kan undanröjas.1 begär att regeringen återkommer till med förslag på lagändring så att den kommun som inför trängselavgifter får det ekonomiska ansvaret, i likhet med lagstiftning om parkeringsavgifter.1 begär att regeringen återkommer till med förslag om lagändring så att utrymme skapas för kommuner att ta ut en avgift av fastighetsägare för parkering, enligt brittisk eller australisk modell.1 begär att regeringen återkommer till med förslag om att införa en koldioxidbeskattning av flygbränslet för inrikesflyget.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta kontakt med andra länder för att skapa bilaterala avtal om flygbränslebeskattning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande för en beskattning av flygbränsle på EU-nivå.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att SJ:s uppdrag bör ändras så att det omfattar att bedriva den tågtrafik som behövs för att nå klimatmålen och de transportpolitiska målen. begär att regeringen återkommer till med förslag om att utforma (1987:10) så att kommuner får större skyldighet och ökade möjligheter att ställa miljökrav vid exploatering och nybyggnationer, i enlighet med lokala, regionala och nationella miljökvalitetsmål.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en förändring av (1987:10) så att klimatmålen blir styrande för kommunernas översiktsplanering.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av (1987:10) för att stärka kopplingen till miljömålen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förtydligandet av att minskning av utsläpp av växthusgaser är en sådan miljöfaktor som avses i 4 kap. 1 § första stycket och i 4 kap. 5 § 1 (1987:10).2 beslutar att det av granskningsyttrande över planförslaget ska framgå om förslaget inte tillgodoser behovet av att bidra till en minskning av utsläpp av växthusgaser genom att 4 kap. 9 § andra stycket (1987:10) tillförs en ny punkt 5 som ges följande lydelse: förslaget inte tillgodoser behovet av att bidra till en minskning av utsläpp av växthusgaser.2 beslutar att ska ha rätt att upphäva eller ändra en plan som inte leder till minskade utsläpp av växthusgaser genom att det i 12 kap. 1 § (1987:10) tillförs en ny punkt 5 som ges följande lydelse: behovet av att minska utsläpp av växthusgaser inte tillgodoses.2 begär att regeringen återkommer med förslag till om hur kan ges en starkare roll för mellankommunal samordning i syfte att nå miljömålen.3 begär att regeringen återkommer till med förslag om lagändring så att det övergripande uppdraget i trafikhuvudmannalagen blir att minska klimatpåverkan genom att maximera en övergång från bil till kollektivtrafik. begär att regeringen återkommer till med förslag på att större tätorter ska göra en plan för hur stadens transportbehov ska kunna tillgodoses på ett miljöanpassat sätt, med övergripande mål om att begränsa biltrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utforma rekommendationer för bussfiler på vägar och gator bredare än i stadsplanelagt område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utforma bussfiler på vägar bredare än i det statliga vägnätet. begär att regeringen återkommer till med förslag om hur kollektivtrafiken kan ges företräde framför bilen i fysisk planlagstiftning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av förmåner till miljöbilar för att säkerställa att kollektivtrafiken prioriteras i första hand.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån låga parkeringsnormer med maxtak.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utfärda rekommendationer för kommunernas detaljplanering utifrån god tillgänglighet till kollektivtrafik.2 begär att regeringen återkommer till med förslag om förändring i parkeringslagstiftningen så att ett felparkerat fordon får flyttas om övriga förutsättningar för flyttning är uppfyllda. begär att regeringen återkommer till med förslag om förändring i parkeringslagstiftningen så att en möjlighet införs att under vissa särskilda förutsättningar använda mekaniska anordningar för att låsa fast ett fordons hjul, s.k. klampning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ställa krav i regleringsbrev och ägardirektiv till samtliga statliga myndigheter, och bolag där staten har en stor ägarandel, att dessa ska ta fram och genomföra resepolicyer som tydligt gynnar kollektivtrafiknyttjande framför bil.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett öronmärkt anslag för spårvägstrafik i stora städer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge ett utpekat huvudansvar för att det anläggs lokal spårtrafik, i samverkan med regionala och lokala aktörer. begär att regeringen återkommer till med förslag om att höja anslagen för tåg- och spårvagnar, s.k. rullande materiel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör precisera sektorsansvar för kollektivtrafiken, med uppdraget att öka kollektivtrafikens andel i transportsystemet och att lämna årliga redovisningskrav om måluppfyllelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett öronmärkt anslag för infrastrukturåtgärder för kollektivtrafiken. begär att regeringen ser över trafikhuvudmannalagen och återkommer med förslag om hur anropsstyrd trafik och andra lösningar som gör kollektivtrafiken mer flexibel kan uppmuntras. begär att regeringen återkommer med förslag till om att revidera systemet för statsbidrag till kollektivtrafik för att bli mer flexibelt och mindre låst till infrastrukturinvesteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en differentierad fordonsskatt för bussar som stimulerar energieffektiva och rena fordon, för att driva på minskad klimatpåverkan från busstrafiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att minska miljöpåverkan från järnvägen genom att vissa utpekade banavsnitt där det används diesel elektrifieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en nationell satsning på produktion och distribution av biogas, t.ex. genom nationellt biogassekretariat och nationellt biogasprogram.5 begär att regeringen ser över trafikhuvudmannalagen och återkommer till med förslag om hur möjligheten att kombinera cykel med kollektivtrafik kan regleras optimalt ur ett klimatperspektiv. begär att regeringen återkommer till med en plan för att bygga ut järnvägsnätet så att inrikesflyget söder om , undantaget, blir onödigt . 1 Yrkandena 111, 25 och 38 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena , 24, 26 och 27 hänvisade till CU. 3 Yrkande 19 hänvisat till KU. 4 Yrkande 30 hänvisat till FiU. 5 Yrkande 40 hänvisat till NU. Vid sidan av gång och cykel är det kollektiva resandet det mest hållbara. Den energi som används till att förflytta en person en viss sträcka är betydligt lägre när flera reser i samma fordon än om de reser ensamma. Exemplet nedan visar att sjuttiofem personer som åker med bussen tar betydligt mindre plats än sjuttiofem personer som åker bil. Foto: UITP. Denna energieffektivitet gör att en dieselbuss släpper ut mindre koldioxid än en miljöbil räknat per personkilometer5. En buss drar i genomsnitt diesel milen, en bil i snitt en liter. En buss har i genomsnitt tolv passagerare, motsvarande siffra för en personbil är 1,26. Med spårtrafik blir miljövinsterna ännu större. Det kollektiva resandet innebär också mindre utsläpp av farliga ämnen, mindre risk för olyckor samt mindre buller och trängsel. Detta gäller oavsett trafikslag och energibärare. När det kollektiva resandet dessutom sker med trafikslag som drivs av förnybara och klimatsmarta drivmedel är miljövinsten ännu större. drivs av den svenska bussflottan med förnybar energi och inom den upphandlade busstrafiken är siffran . I drivs alla bussar av biogas och inom sker tre av fyra resor med förnybar energi. Inte minst är en satsning på kollektivtrafiken önskad bland medborgarna för att minska biltrafiken. Tre av fyra stockholmare anser att bättre kollektivtrafik är bästa metoden att minska biltrafiken enligt en undersökning från opinionsinstitutet på uppdrag av . Kollektivtrafiken, i synnerhet de trafikslag som drivs med förnybar energi, är en central del av ett framtida hållbart transportsystem. Att bygga ut och kvalitetsmässigt förbättra kollektivtrafiken är en viktig framgångsfaktor i arbetet med att minska transportsektorns klimatpåverkan. Ett klimatsmart samhälle är också mänskligt. Där får människor företräde framför bilar. Det som behövs i det vardagliga livet finns i närområdet och gör att det går att cykla och gå dit. Det skapar också sociala mötesplatser. Detta i kombination med en bekväm och snabb kollektivtrafik gör att bilen bara används när den verkligen behövs. Därmed ökar både trafiksäkerheten och barns rörelsefrihet. består av ytan i en genomsnittlig svensk stad av infrastruktur för person- och godstransporter, och vägarna står för den allra största delen8. Att använda en större del av denna yta till kollektivtrafik är inte bara klimatsmart. kan också frigöras för exempelvis bostäder och parker. Det är hälsosammare med kollektivtrafik, den som åker kollektivt går och cyklar i snitt mer än den som hämtar bilen i garaget. Kollektivtrafikresenären rör sig i genomsnitt fyra gånger längre sträcka per dag än den som åker bil9. Forskare rekommenderar en halvtimmes fysisk aktivitet , spridd . Detta förebygger folksjukdomar som hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes typ 2, högt blodtryck m.m. En undersökning i visar att den som åker bil till jobbet löper större risk att drabbas av hjärtinfarkt än den som går, cyklar eller åker kollektivt10. För dem som åker kollektivt är risken att dödas i trafiken väsentligt mycket lägre än för dem som reser med bil. Skaderisken är åtta gånger större för bilister i jämförelse med kollektivresenärer11. dör cirka 450 personer i trafiken. Ökad kollektivtrafikandel är därför även ett verktyg för att nå nollvisionen. 4.5Ett redskap för ökad jämställdhet Män åker mer bil medan kvinnor åker mer kollektivt. Det är också kopplat till inkomst, höginkomsttagare åker mer bil än låginkomsttagare. Och de flesta höginkomsttagare är just män. av alla bilar är registrerade på män12. Män flyger också mer än kvinnor. Att investera i kollektivtrafik innebär alltså en satsning på kvinnors transportmedel och är ett viktigt medel för att nå det transportpolitiska målet om ett jämställt transportsystem. Män står för merparten av allt bilkörande i och kvinnor utgör merparten av alla hushåll som saknar bil och körkort. En mycket liten grupp av alla bilförare, som är primärt män står för av allt bilkörande och därmed förorenande utsläpp och miljöpåverkan i Sverige13. Dessutom orsakar kvinnor ytterst sällan dödsfall i trafiken. Om kvinnors körbeteende vore norm skulle trafikolyckorna reduceras markant14. Trafiksystemet planeras av en överväldigande majoritet män. på konstaterar att transportsektorn är byggd och utformad av män för män15. Samhällets gemensamma resurser anslås ofta i första hand för de transportområden som män använder och prioriterar, som exempelvis vägtrafik och reguljärflyg. Det är också i huvudsak män som utnyttjar statliga bidrag i form av förmånsbeskatttning av bil i samband med tjänsteresor16. 5Transporternas klimatpåverkan fortsätter att öka Trots målsättningar om minskade utsläpp av växthusgaser fortsätter utsläppen från trafiken att öka. har utsläppen inom vägtransportsektorn ökat med 12 procent17. ökade utsläppen med nästan två procent18. Lastbilstrafiken stod för den största delen av ökningen men även den övriga vägtrafiken ökade. stod transporterna för av utsläppen av klimatpåverkande gaser i , inklusive utrikes flyg, sjöfart och arbetsmaskiner. Det är uppenbart att trafiksektorn är avgörande för hur ska kunna minska sin klimatpåverkan. Vägtransporterna påverkar också möjligheten att uppfylla merparten av de nationella miljökvalitetsmålen och ett femtiotal av de drygt 70 delmålen19. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser 2005 Andel av totala utsläpp är och ökande (inkl utrikes flyg (faktor 2,5) och sjöfart samt arbetsmaskiner, totalt ca CO2-ekvivalenter. Källa: m.fl. (2007), Tvågradersmålet i sikte? Scenarier för det svenska energi- och transportsystemet . Transportsektorn skiljer sig från andra klimatpåverkande sektorer, främst i fyra avseenden. Transporterna är extremt oljeberoende. Andelen fossila bränslen i transportsektorn ligger på 96 procent20. är det rent tekniskt svårare att ersätta oljan i transportsektorn än i andra sektorer. El är inte en realistisk energibärare för de flesta vägfordon. Elbilen har fortfarande sina begränsningar i räckvidd och en eldriven lastbil är långt ifrån verklighet. För flyget finns det inte ens på ritbordet. Trenden går åt fel håll. Utsläppen från transporterna fortsätter att öka, till skillnad från till exempel bostadssektorn. Där har nått stora framgångar genom övergång till fjärrvärme och biobränslen, även om det finns mycket kvar att göra även här. Det är framför allt denna övergång som ligger bakom att inte ökat sina nationella utsläpp av växthusgaser . Transportsektorn särskiljer sig genom att det finns tydliga aktörer som agerar för att behålla ett fossilberoende samt en fortsatt utbredning av bil- och flygtrafik. Det finns inte samma politiska motstånd mot att till exempel bygga ut fjärrvärme eller att bygga biobränsleeldade kraftvärmeverk. Transporter påverkar det vardagliga livet. Hur snabbt det går att komma till jobbet eller hur långt det är till mataffären påverkar det vardagliga livet. Därför griper förändringar i transportpolitiken in i människors vardag mer än förändringar i andra sektorer. Om en industri väljer att energieffektivisera eller byta bränsle påverkar det inte medborgarnas sätt att leva på samma sätt. 5.2Alla lösningar behövs, men det räcker inte att byta bränsle För att minska klimatpåverkan från transporterna måste alla typer av lösningar användas. Vi måste ställa om till förnybara bränslen, skapa effektivare fordon samt skapa en transportsnål samhällsstruktur och efterfrågan samt öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna. Trots att energieffektiviteten i bilarna ökat , liksom andelen miljöbilar, fortsätter utsläppen från trafiken att öka. ökade andelen biodrivmedel inom vägtransportsektorn till från 2006. Detta ledde till en minskning av koldioxidutsläppen på drygt . Men trots denna utveckling ökade de totala utsläppen från vägsektorn med . Orsaken ligger i en kraftigt ökad trafik på vägarna. Med anledning av detta konstaterar att det inte räcker att byta bränsle och öka energieffektiviteten. Trafikökningen måste dämpas, till exempel genom höjda drivmedelsskatter för fordon och kilometerskatt för tunga fordon samt åtgärder och styrmedel för att främja överflyttning från personbil till kollektivtrafik, cykel och gång21. Biobränslen har en potential som dellösning, men kommer inte att fullt ut kunna ersätta oljan i dagens transportarbete. Konflikter mellan å ena sidan odling av biobränslen på jordbruksmark och å andra sidan produktion av livsmedel och den biologiska mångfalden kan också bli betydande. Vi vill därför betona biogas och andra alternativ som bygger på bättre utnyttjande av restprodukter. Det är också viktigt att biobränslen generellt sett produceras med hög energieffektivitet. finns också andra aspekter av bilismen som inte kommer att kunna undvikas med byte av bränsle, det gäller till exempel trängsel och buller. Att ställa om till ett minskat energibehov är därför nödvändigt, både ur ett miljö- och rättviseperspektiv. Oljan är definitivt ingen lösning. Dess konsekvenser i fråga om klimatpåverkan och miljökatastrofer i samband med utvinningen är oacceptabla. De fossila bränslena är en återvändsgränd som vi måste hitta vägar ut från. Det finns inte bara en väg, utan många. Där går minskad energianvändning och smartare samhällsbyggnad hand i hand med en övergång till förnybara energikällor. vill sätta fokus på transporter som innebär en minskad energiförbrukning. Ett av de viktiga redskapen för att uppnå det är kollektivtrafik. har kollektivtrafiken en mängd andra fördelar. Den kräver mindre utrymme än biltrafik, den leder till bättre luftkvalitet (om den ersätter bilism), den är trafiksäker och bidrar till ett samhälle där flera olika typer av människor möts etc. Även om vi i menar att kollektivtrafiken kan vara ett effektivt klimatverktyg så är vi väl medvetna om bilens fortsatta betydelse i de delar av landet som är för glesa för att försörjas med kollektivtrafik. Därför är fortsatt utveckling av biogas och andra förnybara drivmedel mycket viktig. Nuvarande trend är att kollektivtrafikens andel minskar. Denna utveckling måste brytas, så att trenden blir positiv och kollektivtrafiken tar andelar från biltrafiken. har kollektivtrafiken paradoxalt nog fått allt tuffare villkor. Vid förändringar av skatter och avgifter för transportsektorn är det därför väsentligt att kollektivtrafiken inte förfördelas. Det kollektiva resandet är lågt i relation till bilresorna. av befolkning åker kollektivt medan nästan så många åker bil22. Drygt hälften av bilresorna görs dessutom av ensamma bilförare. Enligt statistik från , , har resandet med personbil i ökat år . Under har resandet med kollektivtrafik minskat från 11,5 till 10,7 miljarder personkilometer.