ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ442 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hanteringen och användningen av avloppsslam. Priserna på fosfor har rusat i höjden och ökat med , vilket gjort att det blivit svårare för många utvecklingsländer att klara sin matproduktion. Av resurs- och rättviseskäl kan det aldrig vara riktigt att i konkurrens med resurssvaga utvecklingsländer importera en ändlig naturtillgång när svenska reningsverk dels är världsbäst på att avskilja återanvändbar fosfor ur avloppsvattnet () men också har möjlighet att återföra denna fosfor till . Ett miljömässigt hållbart avloppssystem innebär således inte enbart att vi långtgående kan rena vattnet, att systemen använder lite energi, utan också att värdefull växtnäring som till exempel fosfor och kväve i avloppsvattnet kan återföras till åkermarken. Det långsiktiga målet måste vara att allt avloppsslam ska kunna vara av toalettvattenkvalitet, vara hygieniskt säkert och därmed utgöra en så ren växtnäring att den utan restriktioner till exempel kan återföras till för livsmedelsproduktion. Ett steg på vägen för att nå detta mål är det frivilliga certifieringsarbete av avloppsreningsverken som under ledning av pågår inom det så kallade Revaq-systemet. Svenskt Vatten har tillsammans med LRF, livsmedelsindustrierna, dagligvaruhandeln och miljörörelsen tagit initiativ till en certifiering av slam, Revaq. Avsikten är att genom ett systematiskt förbättringsarbete i reningsverken och uppströms, samt en absolut spårbarhet av slampartierna, åstadkomma att avloppsfraktioner som exempelvis slam blir väl lämpade för användning i livsmedelsproduktionen. Revaq har även initierat internationella kontakter för att i möjligaste mån harmonisera en sådan certifiering. Skärpta lagkrav på vilka halter slammet får innehålla av olika miljöfarliga ämnen och hur mycket som får spridas skulle vara ett viktigt stöd i det arbetet. bör i revideringsprocessen av EU:s slamdirektiv också driva uppfattningen att direktivet ska uttrycka och verka för att uppfylla detta långsiktiga mål. Regeringen bör ge berörda myndigheter följande i uppgift: Verka för en revidering av EU:s slamdirektiv. Säkra slamkvaliteten genom en inventering av möjliga åtgärder i samhället, hos hushåll och industri. Se över gränsvärden för metaller och andra ämnen såsom läkemedel samt föreslå hur dessa ska kunna elimineras ur slammet. Tillse att det uppnås en acceptans hos samtliga parter, livsmedelsindustrier och miljö- och konsumentorganisationer med flera. Stödja ett frivilligt arbete för ett heltäckande certifieringssystem.
mot · GW02MJ443 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ekonomiska garantier och riktlinjer gällande producentansvar för vindkraften. Det finns ett behov av ekonomiska garantier som säkerställer att vindkraftverk monteras ned och återvinnes den dag tekniken är gångbar. Om vindkraften ska byggas ut enligt de planer som finns är det nödvändigt att i förhand också säkerställa återställandet med ekonomiska garantier. Insikten om att det krävs ekonomiska garantier för återställande av vindkraft finns , men det saknas tydlig praxis och lagstiftning. När nya ansökningar om tillstånd att etablera vindkraftverk prövas ställs inte med automatik samma krav på ekonomiska garantier för återställande. Inom nuvarande lagstiftning finns det flera exempel på krav på ekonomiska garantier vid avveckling av verksamheter. Ett exempel är avveckling av kärnkraften, där redan från början beslutade att elproducenter måste fondera medel för avveckling. Ett annat exempel är försäkringslösningar inom fordonsindustrin och elektronikindustrin. Vindkraften som energikälla är en viktig del i den pågående utbyggnaden av förnyelsebar energi och en viktig del i regeringens politik för en hållbar utveckling. Om frågan om återvinning och producentansvar inte omfattas i bedömningen av tillstånd minskar också trovärdigheten för vindkraften som miljömässig energikälla.
mot · GW02MJ445 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommersiellt nyttjande av allemansrätten. 7 kap. 1 § har befäst en rättslig otrygghet. Grundlagen uttrycker klart att markägare har rätt till ersättning när såväl allmänna som privata intressen inskränker pågående markanvändning. I stadgas inget om hur denna ersättning skall beräknas. Detta innebär att enskilda markägare kan tvingas till komplicerade rättsprocesser när de måste hävda sin grundlagsskyddade rätt. Kommersiella intressen har vid uppmärksammade tillfällen missbrukat allemansrätten. Min absoluta uppfattning är att kommersiella former av friluftsliv inte är förenligt med tanken bakom allemansrätten. Syftet med allemansrätten är att ge allmänheten rätt att på ett ansvarsfullt sätt vistas i skog och mark. Med dagens lagstiftning ges såväl kommersiella krafter som ideella organisationer möjlighet att utnyttja allemansrätten i organiserad verksamhet utan något som helst inflytande från markägaren. fråntar markägaren rätt att påverka vad som händer på hans eller hennes mark. För att inte riskera att allemansrätten råkar i vanrykte måste reglera dessa avarter. Äganderätten utgör grunden för att markägaren skall ha incitament att verka för naturvårdshänsyn i sin skötsel av marken. Balken innehåller möjlighet att kräva att organisatören ansöker om tillstånd för organiserad verksamhet hos den naturvårdande myndigheten, vanligtvis , utan att någon av dessa parter behöver ha en dialog med markägaren. I förlängningen kan detta innebära att t.ex. en ridskola erhåller tillstånd för att bedriva ridverksamhet i ett skogsområde som ägs av enskild markägare, vilken i sin tur förhindras att bedriva en likartad verksamhet på sin egen mark. Värnet om äganderätten måste vara en av grundbultarna varpå allemansrätten och vilar.
mot · GW02MJ446 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljömålet Levande skogar. fastslog de 15 ursprungliga miljömålen, däribland miljömålet Levande skogar. Detta beslut utgjorde startskottet för den senaste nioårsperiodens kraftsamling för förstärkt miljöhänsyn i skogsbruk. Detta arbete har i stora delar varit framgångsrikt, inte minst tack vare att såväl lagstiftare, miljöintressen som skogsbruksintressen ställt sig bakom de yttre ramarna för det delmål som är formulerat med sikte . I detta mål uttrycks bl.a. att ytterligare skogsmark skall ges ett miljömotiverat skydd . Av dessa skall ges formellt skydd genom något av tvångsinstrumenten naturreservat och biotopskydd eller genom att staten ingår frivilliga naturvårdsavtal med markägarna. Vi nalkas slutet av delmålsperioden och har ett gott underlag att utvärdera den inslagna vägen för hur miljömålet Levande skogar skall uppnås. Vid en sådan utvärdering framträder några avgörande brister i den förda politiken som behöver förändras för att förbättra förutsättningarna att uppnå målsättningarna. En slutsats som kan dras är att den förda politiken kring de skogsmarker som skall skyddas i form av naturreservat eller biotopskydd inte är resurseffektiv. Vi kan konstatera att de årliga möjliga budgetavsättningarna för detta ändamål inte förslår om vi skall skydda mark i paritet med målsättningarna. En ytterligare slutsats som kan dras är att den nuvarande användningen av tvångsinstrumenten naturreservat och biotopskydd skapar stora konflikter med skogsägarna. Denna konflikt medför att miljömålsarbetet i skogen i hög grad sker mot istället för med markägarna. Sammanfattningsvis kan vi , efter att ha praktiserat metoden i nära , konstatera att naturreservat respektive biotopskydd inte är några effektiva verktyg för att uppnå miljömålet Levande skogar. som den förda politiken slösar med samhällets ekonomiska resurser medför den att åtskilligt av skogsägarnas egna miljöengagemang dämpas. För att skall uppnå miljömålet Levande skogar på ett samhällsekonomiskt ansvarsfullt sätt behöver därför en frivillighetsreform genomföras kring formerna för skydd av skogsmark. Redan att i långt högre utsträckning än vad som är fallet använda sig av naturvårdsavtal istället för naturreservat respektive biotopskydd vore ett värdefullt steg på vägen. Detta skulle i sin tur förenklas avsevärt om naturvårdsavtalen användes flexiblare än vad som är fallet. vet vi att man, i en omfattande försöksverksamhet, vunnit många värdefulla erfarenheter i genom att låta ansvariga myndigheter upphandla istället för att tilltvinga sig skyddsobjekt.
mot · GW02MJ447 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dumpad stridsgas i vårt närområde. Under slutskede sänktes stora mängder stridsgas både i och i . hade fram till och under kriget byggt upp en mycket omfattande arsenal av kemiska stridsmedel som man inte ville skulle falla i fienders händer. En omfattande dumpning till havs av dessa stridsmedel inleddes därför under stort hemligsmakeri. Den kaotiska situationen i gjorde dock att mycket av den dokumentation kring dumpningen som torde ha funnits är spårlöst försvunnen. Den kemiska ammunition som inte hann förstöras av de tyska stridskrafterna förstördes efter kriget av de allierade och . Initialt var tanken att man skulle dumpa dessa stridsmedel långt ute i men en rad orsaker gjorde att dumpningen skedde närmare. De allierade dumpade framförallt i Skagerrack och medan ryssarna genomförde omfattande dumpning i . De allierade sänkte vanligtvis hela fartyg lastade med stridsmedel medan ryssarna av tonnagebrist dumpade förslutna behållare direkt från däck, vilket ledde till stor utspridning i dumpningsområdena. , Helcom, som arbetar med att skydda framförallt mot miljöföroreningar har identifierat fem områden på havsbottnen med dumpad stridsgas såsom sarin, tabun, fosgen med mera. Av dessa områden ligger ett sydost om , ett öster om , ett i Lilla Bält, ett söder om samt ett väster om . Det sistnämnda ligger bara från svenska , vilket är skrämmande nära med tanke på vad som döljer sig på bottnen, endast på ca 200 meters djup. Kring flera av dessa dumpningsplatser finns riskområden definierade, men så är inte fallet med dumpningsområdena söder om och väster om . Risken för läckage är stor, och den blir större som dessa sänkta vrak, så kallade gasfartyg, ligger och rostar på havets botten. Att det rör sig om en tickande miljöbomb råder inga tvivel om. måste nu agera, dels självständigt, dels tillsammans med övriga länder i Helcom.
mot · GW02MJ448 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på varg. Om det i skall finnas en livskraftig rovdjursstam är det viktigt att det finns ett brett folkligt stöd för detta, även lokalt där populationerna finns. En viktig del i det folkliga stödet är en väl fungerande skyddsjakt med syfte att låta den svenska vargstammen växa mer kontrollerat . Den svenska vargpopulationen har växt mycket snabbt. Bara i finns enligt LRF sex konstaterade revir, vilket är betydligt fler än det regionala etappmålet till 2010 om två revir. Det finns en utbredd rädsla för vargen och det påverkar livsföringen hos de berörda, särskilt i de norra delarna av . Känslan av vanmakt är stor bland djurägare som fått tamdjur angripna och andra känner stor oro för vad som kan komma att hända med deras djurbesättningar. EU:s art- och habitatdirektiv liksom 23 § jaktförordningen ger övergripande riktlinjer för vilka förutsättningar som krävs för att medge skyddsjakt. Huvudsyftet med direktivet är att främja den biologiska mångfalden med beaktande av ekonomiska, sociala, kulturella och regionala behov. Skador på tamdjur är ett skäl för undantag från skyddsbestämmelserna. Artikel 16 1c i EU:s art- och habitatdirektiv fastslår att skyddsjakt bör medges när hänsyn till allmän hälsa och säkerhet, eller andra tvingande orsaker som har ett överskuggande allmänintresse, inbegripet orsaker av social eller ekonomisk karaktär finns. Regeringen bör med anledning av ovanstående återigen se över frågan om skyddsjakt på de växande vargpopulationerna runtom i .
mot · GW02MJ449 · 2008-10-06 00:00:00 — Ilandspolat skräp och miljöfarligt avfall tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ilandspolat skräp och miljöfarligt avfall. Vi är många som gläds åt vackra skärgård. Därför är det viktigt att det finns ett tydligt regelverk som skyddar miljön i dessa känsliga områden. Ett stort problem är de stora mängder sopor och skräp från andra länder som kommer in till den svenska kusten. Många skärgårdskommuner har stora problem med miljöfarliga sopor och annat skräp som flytit i land och som sedan kommunen tvingas ta hand om. var det mestadels träskräp som flöt i land medan det numera rör sig om allt grövre sopor och inte sällan direkt miljöfarligt avfall. Det kan även röra sig om vrak som läcker olja eller andra miljögifter, som mindre nogräknade ägare dumpat. Vanligen är det kustkommunerna som måste stå för en omfattande städning och sanering, framförallt när det rör sig om olja och andra kemiska preparat, och det kan vara väldigt dyrt. Det är enligt vår mening en statlig angelägenhet, att ombesörja sådan sanering eller åtminstone bekosta densamma. Regeringen bör därför enligt vår mening överväga att bistå kustkommuner som är särskilt drabbade av ilandspolat skräp, miljöfarligt avfall och dumpade vrak.
mot · GW02MJ450 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera dagens kvotsystem i fisket med havdagar. Det är viktigt att vi reglerar de fångstupptag som görs i våra vatten. Flera fiskarter är hårt ansatta, vilket inte är bra vare sig för mångfalden i våra hav eller för fiskare samt övriga delar av fiskerinäringen. Att ha ett långsiktigt hållbart fiske är alltså viktigt ur flera aspekter. Dessvärre är dagens kvotsystem med den totalt tillåtna fångstmängden per art inte helt tillfredsställande. I är det till exempel relativt vanligt förekommande med vad som på branschspråk kallas för blandfiske. Detta innebär att man inte fiskar en enskild fiskart utan tar upp vad man får i näten. Dessvärre kan själva kvotsystemet ställa till stora problem. Har man till exempel uppfyllt den totala tillåtna fångstmängden för en viss art sorteras denna ut från fångsten och kastas tillbaka i havet. Fisken överlever inte, vilket inte är bra för vare sig beståndet eller fiskerinäringen. Detta är ett oacceptabelt slöseri. Vi anser att man istället bör överväga att övergå till ett system där man även reglerar fångstupptaget med havdagar. Det innebär att man får ta upp fångst ett visst antal dagar . Detta skulle medföra att dumpning av fisk undviks och att man istället landade all fisk man tagit upp. Har man i ett sådant läge överskridit de tillåtna fångstupptagen för en viss art kan man istället begränsa antalet havdagar för fiskaren.
mot · GW02MJ451 · 2008-10-06 00:00:00 — Skyddsjakt på säl och skarv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyddsjakt på säl och skarv. Problemen med skador på fisket orsakade av säl och skarv är stora och minskar inte. Den stora tillväxten av gråsäl och vikare ger fisket bekymmer. Betydande skarvkolonier finns utefter den svenska kusten, och knubbsälsbeståndet ökar starkt. Trots upprepade framställningar om att få avskjuta skarv och säl har endast mycket begränsade åtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Den statliga ersättning som fiskare får motsvarar inte tillnärmelsevis de skador som säl och skarv åsamkar på redskap med mera. För att komma till rätta med detta för fisket stora problem föreslår vi att skyddsjakt på säl och skarv kommer till stånd för att minska bestånden av säl och skarv till svenska fiskets fromma.
mot · GW02MJ453 · 2008-10-06 00:00:00 — Grön gräddfil för hela näringslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en grön gräddfil. Ett tillståndspliktigt företag som vill genomföra miljöförbättrande åtgärder behöver ofta söka om sina miljötillstånd. Det är något som tar och kostar mycket pengar trots att det varken handlar om att producera mer eller att generera mer utsläpp. Konkret handlar åtgärderna vanligen om att ett företag vill göra sin verksamhet koldioxidneutral genom att minska energianvändningen i stort, samt att byta ut oljeuppvärmning mot biomaterial och vindenergi. Det finns exempel på företag som har velat genomföra förbättringsåtgärder, men där arbetet gått i stå på grund av dagens stela regler. Ett av dessa företag är Lastvagnar som 2005 inledde ett arbete för att göra sin lastvagnsfabrik i i koldioxidneutral. En översyn av hur fabriken förses med el och energi skulle göras, och i linje med det skulle företaget bland annat köpa el från vindkraftverk. Ett bra initiativ av ett företag som vill vara ett föredöme inom miljövänlig tillverkning. Detta projekt stötte dock på patrull då företaget blev tvunget att söka om hela sitt miljötillstånd om det avsåg att genomföra sitt projekt trots att det alltså rörde sig om en klar förbättring. Det rörde sig inte om en produktionsökning eller en utökning av utsläppen. Men svensk miljölagstiftning stipulerar att ett nytt tillstånd krävs, vilket är en både dyr och tidsödande process. Tillståndsprövningens utformning motverkar således miljöförbättringar. Lagstiftningen ser till att effektivt konservera gamla fabriker, omoderna processer och ineffektiva maskiner. Det är, som vi ser det, helt onödiga byråkratiska hinder som försvårar den minskade klimatpåverkan vi kämpar för. I exemplet påbörjades ett motsvarande arbete för dess fabrik i . Den fabriken är nu är koldioxidneutral. I på bränner man fortfarande olja och väntar på bygglov och miljötillstånd. Goda intentioner går alltså om intet då det saknas ett flexibelt system som på ett snabbt sätt kan hantera ärenden som är uppenbart positiva för miljön. Den som vill producera mer miljövänligt bör belönas. Det ska inte krävas någon längre handläggningstid för att få tillstånd till detta. Genom ett krångligt regelverk missar många goda idéer och verksamheter som kan göra vårt land mer miljövänligt. Detta är särskilt bekymmersamt för mindre företag som inte likt ett storföretag som lika lätt kan avdela personer och pengar till administrativt hanterande av miljöförbättringar. Regeringen har vidtagit åtgärder för att möjliggöra snabbare handläggning av ärenden som rör byggnation av vindkraftverk. Målet är att snabbare få till förnybar energiproduktion. Det är ett bra första steg. Ett rimligt nästa steg är att ge företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder en gräddfil i tillståndshanteringen, en snabb hantering som gör att förbättringar snabbt och smidigt kommer på plats.
mot · GW02MJ454 · 2008-10-02 00:00:00 — Transfetters negativa påverkan på hälsan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om transfetters skadliga påverkan på människokroppen samt om vikten av ett förbud även i . tycker att transfetter bör förbjudas i livsmedel, och uppmanar nu att lagstifta om ett förbud. Transfetter ökar nämligen risken för hjärt- och kärlsjukdomar. En europeisk studie visar att kvinnor som har höga halter av transfetter i kroppen löper en större risk att drabbas av bröstcancer, och män har större risk att få prostatacancer. Ett högt intag av transfetter kan även öka risken för tumörer i tjocktarmen , visar den färska amerikanska studien of trans-Fatty Acid and its Association with Colorectal Adenomas presenterad i . Studien har följt 622 amerikaner som genomgått tjocktarmsundersökningar vid . Koloncancer är den fjärde vanligaste cancerformen och drabbar omkring 800000 personer i världen. Koloncancer orsakar av all cancer hos män och hos kvinnor. Västvärlden är mer drabbad än övriga världen, och dödligheten varierar stort beroende på behandling och i vilket stadium sjukdomen upptäcks. Transfetter bildas genom att flytande växtoljor härdas på kemisk väg och blir hårdare. De används i livsmedel för att ersätta naturliga fasta och flytande fetter i många livsmedel, exempelvis färdigmat, kakor, kex, bröd och godis. Anledningen är att de bland annat ger förlängd hållbarhet och smakstabilitet. I har delstaten förbjudit transfetter i mat som serveras på restauranger och kaféer, och förbudsdiskussioner pågår i många andra stater och nationer. Jag anser att det vore bra om även som är ett välutvecklat land ser över frågan om att förbjuda transfetter i enlighet med förslag.
mot · GW02MJ458 · 2008-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att se över förutsättningarna för att inrätta ett fristående och opolitiskt råd för utveckling av moderna djuretiska frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att se över förutsättningarna för att inrätta en ombudsman för djurrättsliga och djuretiska frågor. Efter nedläggningen av saknas den kunskapsutvecklande funktionen för modern djuretik i . ser med intresse på som för detta ändamål har inrättat ett fristående och opolitiskt råd. En utredning bör tillsättas för att se hur i likhet med på lämpligt sätt kan inrätta ett sådant råd med uppdrag att utveckla modern djuretik. Rådet bör få i huvudsakligt uppdrag att sammanställa forskning på området och utveckla och sprida kunskap genom information och rådgivning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi ser av flera skäl behov av att stärka djurrätten i . Därför ska en ombudsman inrättas för att stärka och bevaka djurens rättigheter enligt gällande lagstiftning. En sådan myndighet kan även bidra till att utveckla djurrättsliga och djuretiska frågor. Förutsättningarna för att inrätta en sådan myndighet ska beredas genom utredning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02MJ461 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandstädning. På strandängar betar nötkreatur och även en del får som bidrar till den biologiska mångfalden. Utan de här djuren utarmas både flora och fauna. Utan betande djur växer markerna igen och hotade arter riskerar att försvinna. Såväl växter som insekter och fåglar är beroende av betesdjuren för sin överlevnad. Det finns flera lokala varumärken av nötkött som är baserade på att vårda strandängar och övriga naturbetesmarker. flyter skräp iland längs stränderna. Skräp som säkerligen dumpats med avsikt från fartyg, oljeplattformar och av mindre ansvarskännande personer. Mycket av det som flyter iland har avsändare, t ex i form av namn på fiskelådor och bolagsnamn på oljedunkar. Det skräp som flyter i land på stränderna utgör ett hot mot de betande djurens välfärd. Vassa metallbitar och plast ger upphov till svåra skador och stort lidande hos nötkreatur. De inser inte att det är olämplig föda för dem utan sväljer det mesta som kommer i deras väg. Det är precis samma problem som lantbrukare har längs vägar där mindre nogräknade personer kastar ut skräpet genom bilfönstret; därtill kommer risken för yttre skador på betesdjuren av skräpet. Den bohuslänska kusten är en pärla för rekreation året runt: salta bad och värmande sol, rytande höstvindar, det pudrade landskapet om vintern och vårens spirande grönska med växter i klara färger. Men nöjet att uppehålla sig längs kusten försvinner om besöket är ett besök på en dåligt skött soptipp. Ansvaret för strandstädningen kan inte belasta kommunerna. Allra helst skall förorenarna betala, men tills vidare måste staten ta det ekonomiska ansvaret. För att stränderna skall var trevliga att besöka måste det städas kontinuerligt, och för att det skall vara möjligt behövs personal med erforderlig utrustning.