mot · GV02U23 · 2008-03-26 00:00:00 — med anledning av skr. 2007/08:114 Strategisk exportkontroll 2007 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 3Krigsmaterielexporten och det kalla kriget2 4En regel med många undantag3 5Produktion och export ökar kraftigt3 6Många kryphål i regelverket4 8Högtidliga deklarationer utan värde5 11Import och uthyrning av krigsmateriel8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport ska stramas upp när det gäller följdleveranser av svensk krigsmateriel så att de blir mer restriktiva genom att man sätter en tidsgräns för hur länge dessa kan pågå och stärker möjligheterna att avbryta följdleveranser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska krigsmaterielexporten i stället för att betona snäva näringspolitiska aspekter på krigsmaterielexporten betonar vikten av demokrati, MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska upphöra med export av krigsmateriel till de stater som har trupper i och för ett folkrättsvidrigt krig i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjerna för svensk krigsmaterielexport bör utformas så att de omöjliggör att svensk krigsmateriel exporteras till stater som bryter mot folkrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett demokratikriterium bör införas i det svenska regelverket för krigsmaterielexport. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport ska bli riktningsgivande för hela unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för den svenska importen av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att riktlinjer bör utarbetas för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krigsmaterielimporten från andra stater och uthyrningen av svensk krigsmateriel i fortsättningen bör ingå i regeringens årliga skrivelse till . Under det pågick en kontinuerlig kapprustning mellan de två stormakterna och . proklamerade och eftersträvade neutralitet i denna stormaktskonflikt. Man ville inte ansluta sig till någon militärpakt. Alliansfrihet i fred, neutralitet i krig blev ett upprepat mantra. Resultatet av detta ställningstagande fick stor betydelse för svensk försvarspolitik. Eftersom inte ville tillhöra någon militärpakt, men värna om sin integritet drog man slutsatsen att landet måste ha ett starkt militärt försvar. Man kunde inte söka stöd utifrån. Ett starkt försvar för del betydde också en stark industri som kunde producera krigsmateriel. Men krigsmateriel producerade i skulle bli mycket dyra om de endast togs i bruk av det svenska försvaret. Det skulle bli frågan om för små serier. Därför kom man att producera större serier, varav den svenska försvarsmakten köpte upp en del. Resten fick gå på export. Med sin krigsmaterielexport finansierade således en del av sitt försvar. 4En regel med många undantag Den förklarade visserligen att svensk krigsmaterielexport i princip var förbjuden, men att undantag kunde göras. Svenska försvars- och handelsministrar talade i olika sammanhang om att hade den mest restriktiva krigsmaterielexportlagstiftningen i världen. Det visade sig emellertid efter några decennier att även de svenska restriktionerna var ett grovmaskigt nät. kom, genom att det fanns flera kryphål i det regelverk man konstruerat, att leverera vapen till blodbesudlade diktaturer som under eller till konflikthärdar som exempelvis och . Under en lång följd av år och låg den svenska krigsmaterielexporten kring 3 miljarder . Detta var efter och det slut. sjönk krigsmaterielproduktionen i världen. Många talade under dessa år efter det sovjetiska sammanbrottet om att demokratin svepte fram över världen. Många tyckte sig se ett ljus i den långa tunnel av rustningar som det hade utgjort. 5Produktion och export ökar kraftigt Det fanns ett ljus i tunneln såtillvida att möjligheterna till en demokratisk utveckling hade blivit större i och med det slut. Frågan var om dessa möjligheter skulle tas till vara. Så skedde inte. började rustningarna åter att komma i gång ute i världen. Också den svenska krigsmaterielproduktionen och -exporten började öka. fördubblades den nästan och fortsatte sedan att öka . 2006 var värdet av den svenska krigsmaterielproduktionen ungefär så stort som det var . har den sjunkit något, men det är en marginell minskning. Det finns fluktuationer i krigsmaterielexporten. Trenden är dock mycket tydlig. Hur krigsmaterielexporten har utvecklats framgår av nedanstående tabell: I ljuset av denna statistik ter sig siffror för den svenska krigsmaterielexporten som i det närmaste idylliska. 6Många kryphål i regelverket De många kryphålen, såsom bestämmelserna om följdleveranser och hänvisningar till det luddiga begreppet nationella intressen, i regelverket för den svenska krigsmaterielexporten har gjort det möjligt att öka den svenska exporten även till länder där man vet att det begås grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter, både i den meningen att människors liv och hälsa är hotad och att medborgarnas demokratiska rättigheter inte respekteras, att kritiker och oppositionella diskrimineras, trakasseras och förföljs. Likaså har krigsmateriel genom dessa kryphål medfört att man exporterat materiel till välkända latenta konflikthärdar, som när som helst kan ta sig väpnade och krigiska former. De olika kryphålen kom genom generösare tolkningar och praxis att vidgas. Det skedde så till den grad när det gällde begreppet följdleveranser att begärde att frågan skulle utredas. Så skedde också. Utredningen var dock av besynnerligt slag. Den visade att det fanns länder som hade mycket olika bestämmelser i andra länder gällande tolkning och praxis när det gällde följdleveranser. Likafullt drog utredaren den märkliga slutsatsen att bestämmelserna var likartade i olika europeiska länder. Utredningen gav ett starkt intryck av att utredaren hade börjat arbetet med att först skriva slutsatserna och sedan skrivit själva utredningstexten. har i tidigare motioner påpekat detta besynnerliga förhållande mellan redovisade konkreta utredningsresultat och utredarens slutsatser. menar att de svenska riktlinjerna måste stramas upp så att exempelvis bestämmelserna när det gäller följdleveranser av svensk krigsmateriel blir mer restriktiva genom att man sätter en tidsgräns för hur länge dessa kan pågå. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Det blev alltmer uppenbart att det svenska regelverket för krigsmaterielexporten inte fungerade som det från början var tänkt att export av denna typ av produkter skulle ha sin utgångspunkt i ett förbud från vilket undantag kunde göras samt att man skulle vara restriktiv med att bevilja sådana undantag. Situationen hade emellertid genom praxis urholkat den ursprungliga tanken och regelverket hade förvandlat undantagen till regel. Endast i undantagsfall fann man bland ansökningarna hos ISP och majoritet att hinder för krigsmaterielexport förelåg, trots att en rad länder exporterade till var inflammerade krishärdar, där det begicks brott mot mänskliga rättigheter och/eller där man led under auktoritära ledningar. (Krut) tillsattes för att se över det svenska regelverket för krigsmaterielexport. När Krut (regelverk för handel med försvarsmateriel SOU 2005:9) presenterades visade den sig på intet vis ha haft som mål att strama upp det svenska regelverket. Vad den gick ut på var endast att anpassa det svenska regelverket till den praxis som gällde för svensk handel med krigsmateriel. I stället för att vara en utrikes- och säkerhetspolitisk fråga sågs den mer som en näringspolitisk fråga en fråga om att tjäna pengar. Det är ett mycket märkligt sätt att se på produkter som kommer till användning i konflikter och krig. Det torde vara på sin plats att erinra sig militärteoretikern berömda ord om att krig är utrikespolitik fast med andra medel. Krigsmaterielproduktion och -export är med andra ord inte en enkel fråga om snöd . Betydligt större värden än snäva ekonomiska är inblandade i frågor som handlar om konflikter, kris, krig och krigsmateriel och affärer med sådana. Regering har i årets skrivelse om strategisk exportkontroll (skr. 2007/08:114) förklarat att man avser att lägga en proposition med som grundval. Inget kan, som vi ser det, vara både olyckligare och olämpligare än detta. anser att en ny utredning om den svenska krigsmaterielexporten som i stället för att betona snäva näringspolitiska aspekter på krigsmaterielexporten betonar vikten av demokrati, MR-perspektiv och internationella säkerhetspolitiska aspekter. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. 8Högtidliga deklarationer utan värde Under /01 lade den en proposition om ett ramavtal med fem Natoländer för att underlätta en omstrukturering av den europeiska krigsmaterielindustrin. De länder man ingick avtal med var , , , och . Året därpå ingick man ett likartat avtal med de nordiska länderna , och . innan hade och en rad andra länder antagit en deklaration där man uppmanade OSSE-staterna att begränsa en politik som underlättar krigsmateriel och den aggressiva marknadsföring av konventionella vapen som följer av en sådan. De avtal som och de fem Natoländerna och de nordiska länderna ingick därefter gick fullständigt på tvärs med den deklaration som parlamentariska församling antagit. är det bara att läsa statistiken över den svenska krigsmaterielexporten för att inse att den deklaration som OSSE-församlingen antagit inte har haft den ringaste inverkan på den svenska krigsmaterielproduktionen och krigsmaterielexporten. Enligt de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport bör inte exportera krigsmateriel till stater som för krig eller till konflikthärdar. Det kringgås uppenbarligen smidigt genom hänvisning till utrikespolitiska intressen, vilka tydligen aldrig behöver definieras. pågår ett blodigt krig i , som enligt Amnesty international har utsetts till världens farligaste land. Kriget var ett anfallskrig motiverat med lögner och falska uppgifter om massförstörelsevapen i och om att samarbetade med . Kriget var och är ett folkrättsbrott. Det begicks och begås av en allians av länder med i spetsen. Kriget är en pågående förbrytelse med omfattande brott mot mänskliga rättigheter som följd. Det råder delade meningar om hur många som har dött under detta krig. Man vet att 4000 amerikanska soldater har stupat, men när det gäller antalet irakier är siffran både betydligt högre och betydligt osäkrare. Vad man kan säga utan att fara med osanning är dock att några hundra tusen irakier dött till följd av kriget. Vissa beräkningar, som den som gjorts av den ansedda tidskriften , gör dock gällande att det rör sig om en miljon döda irakier. Trots att det råder en krigssituation i och trots att kriget strider mot folkrätten och att det begås grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna i landet exporterar vapen till de krigförande länder som ingår i USA-alliansen. Den sammantagna exporten till dessa länder har till och med ökat sedan föregående år. Krigsmaterielexporten till länder som hade trupper i fördelade sig enligt nedanstående tabell: Samma siffra vara 2 . uppgår den andel av den svenska krigsmaterielexporten som går till stater med trupper i till . Samma siffra var . menar att ska upphöra med export av krigsmateriel till de stater som har trupper i och för ett folkrättsvidrigt krig i . Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Det är uppenbart att det svenska regelverket är oklart hur , när det gäller krigsmaterielexporten, ska förhålla sig till stater som för krig i strid med folkrätten. Den nuvarande utformningen ger uppenbarligen utrymme för tolkningar som gör det möjligt för att understödja länder som begår grova förbrytelser mot folkrätten. För folkrättens skull ska denna typ av tolkning omöjliggöras. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. I Krut behandlades frågan om ett demokratikrav skulle kunna ställas när det gällde krigsmaterielexporten. Utredaren ryggade dock undan inför frågan och ansåg den vara alldeles för svår att ta ställning till. Det förelåg omfattande definitionssvårigheter. Det som annars brukar vara så lätt att ta till i debatten att rubricera något land, en företeelse eller ett visst politiskt uppträdande som demokratiskt eller odemokratiskt tycktes plötsligt omöjligt. Det ska här medges att frågan inte alls är så lätt att hantera på ett djuplodande och teoretiskt plan som det kan synas vara i den allmänna politiska debatten. har det emellertid inträffat att exporten av 70, ledningssystem, torpeder och svenska Giraffradar som föranleder reservdelsleveranser, avbrutits. Skälen till detta, såsom de framställs i regeringens skrivelse, är något dimmiga. Att leveranser inte genomfördes berodde på den politiska utvecklingen i landet. Vad man vet är att inte bara som alla andra är invecklat i en lång konflikt med om Kashmir, vilket i och för sig borde vara skäl nog för att avstå från export av krigsmateriel, utan att diktaturen under president har gått in i ett kritiskt skede. Det torde sålunda vara möjligt att i alla fall bedöma när en diktatur ur demokratisk synvinkel blir alltför outhärdlig för att man ska kunna fortsätta med krigsmaterielexport till landet i fråga. Det torde alltså inte vara helt omöjligt att införa ett demokratikriterium i det svenska regelverket för krigsmaterielexport. Införande av ett sådant kriterium kräver naturligtvis ordentlig utredning, debatt och diskussion. Det måste rimligen vara så pass viktigt att man inte bara kan skjuta det ifrån sig framför allt med argumentet att man inte riktigt vet vad demokrati är för något. anser att ett demokratikriterium bör införas i det svenska regelverket för krigsmaterielexport. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Vi har riktat kritik mot det svenska regelverket för krigsmaterielexport och dess olika brister, dess luddighet och kryphål. Detsamma gäller för EU:s uppförandekod. Regeringens skrivelse förklarar att denna uppförandekod är politiskt bindande. Det låter utmärkt. Men synar man regeringens skrivning närmare så kan man läsa: Vad beträffar exporten av krigsmateriel från unionen ger EU:s politiskt bindande uppförandekod för vapenexporten medlemsländerna vägledning för en mer konvergent tillämpning av deras nationella lagstiftning inom området. Den bindande uppförandekoden för EU-ländernas krigsmaterielexport gestaltas inte i några konkret formulerade verkligt bindande regler och bestämmelser något som man i dagligt tal menar med bindande. I stället är uppförandekoden endast en vägledning till hur man ska handla i olika situationer. Den syftar dessutom till något så svävande som en mer konvergent tillämpning. Mer än vad? Mer konvergent än vad den är , naturligtvis. Hur mäter man denna konvergens? Kan det inte uppstå olika uppfattningar om vad som är konvergent och vem eller vilket land som är mest konvergent eller divergent i förhållande till andra. Vem ska man rätta sig efter? Vem ska vara riktkarl? har ofta berömt sig av att de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport var de mest restriktiva i världen. Inga andra EU-länder har oss veterligen invänt mot detta påstående. Det vore därför rimligt att inom EU verkade för att de svenska riktlinjerna blir riktningsgivande för övriga EU-länder. Detta vill vi att ger regeringen till känna. 11Import och uthyrning av krigsmateriel Den svenska krigsmaterielexporten är en viktig del av den svenska utrikespolitiken. Det är av stor politisk betydelse vilka stater har eller inte har samröre med om de länder man exporterar till respekterar folkrätt och mänskliga rättigheter eller inte. Den svenska handeln med krigsmateriel handlar dock inte bara om svensk export av krigsmateriel. Den handlar också om svensk import av krigsmateriel. Importen av krigsmateriel är också en viktig del av den svenska utrikespolitiken. har importerat krigsmateriel från ett land som intar en ytterligt känslig och kontroversiell position i det konfliktfyllda . har även importerat krigsmateriel från , ett land som brukar kallas för sista diktatur. Av den anledningen menar att man bör utarbeta ett regelverk för även den svenska krigsmaterielimporten as. Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. före och i en situation då det fanns anledning att befara att det verkligen skulle bli ett krig i hyrde den brittiska krigsmakten avancerad militär utrustning från . Utan att höra regeringen hyrde den svenska krigsmakten ut denna utrustning till . Det bör likaledes utarbetas ett regelverk för uthyrning av krigsmateriel. På samma sätt som det finns ett regelverk för export av krigsmateriel bör det finnas ett för uthyrning och utlåning av krigsmateriel. Detta vill vi att ska regeringen till känna. Hur krigsmaterielimporten från andra stater och uthyrningen av svensk krigsmateriel till andra stater har utvecklats bör i fortsättningen ingå i regeringens årliga skrivelse till . Detta vill vi att ska ge regeringen till känna. Amineh Kakabaveh (v)