mot · GW02N377 · 2008-09-29 00:00:00 — Motionen tar upp bristen på riskkapital varför vi anser att det behövs en särskild miljöteknikfond med , en ökad satsning på såddfinansiering med och en utökad basfinansiering till kreditgarantiföreningarna med . Vi anser också att Forska och väx-programmet hos bör få ökad tilldelning med . Vi vill även se en förbättrad situation för kvinnligt företagande genom en översyn av finansierings- och klusterbyggande, likaså möjligheten till innovationer på kvinnodominerade områden. Ungas teknikkunnande och företagsamhet tas upp samt IT-utbyggnaden, högskolesamarbetet och problemen med den offentliga upphandlingen för småföretag. Småföretagens exportmöjligheter är eftersatta, och här vill vi se en ökad satsning med . Den sociala ekonomin och det kooperativa företagandets problem tas också upp. 19Företag i hela landet12 20Samverkan mellan småföretag och universitet och högskolor, den tredje uppgiften13 21Offentlig upphandling och småföretagen13 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de små företagens viktiga roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskkapital till en miljöteknikfond. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om till såddfinansiering . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om FoU (forskning och utveckling). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om till Forska och väx-programmet . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om basfinansiering med till kreditgarantiföreningarna . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenklingar för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en dörr in. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansieringssituationen för kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om innovationer och kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kluster, nätverk och kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Snilleblixtarna och Komtek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flickor och teknik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Ung företagsamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företag och IT. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den tredje uppgiften, en samverkan mellan små företag och universitet och högskolor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlig upphandling och småföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om till exportfrämjande för perioden 20092011. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om social ekonomi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kooperativt företagande. 1 Yrkandena 13, 14 och 16 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 17 hänvisat till FiU. För är full sysselsättning arbete åt alla en prioriterad fråga. När alla människor oavsett ålder, kön och etniskt ursprung har möjlighet att ha ett arbete fungerar vårt samhälle som bäst. Ett samhälle med hög arbetslöshet och ökande ekonomiska klyftor skapar stora motsättningar. Ojämlika samhällen är både orättvisa och ineffektiva. Det är därför ett grundläggande politiskt ansvar att skapa förutsättningar för att alla medborgare ska kunna arbeta. driver frågan om fler anställda i kommuner och landsting. Det är jobb som berör de flesta människor i vardagen eftersom det handlar om fler anställda inom t.ex. hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och skolan. Vi kallar det för folknära jobb. Vi tror också att satsningar på den offentliga sektorn kan skapa bra förutsättningar för små- och medelstora företag att växa och nyanställa. Fler i arbete ger också ökade skatteinkomster. Vi behöver fler arbetade timmar i den icke skattefinansierade sektorn. Det är också ett politiskt ansvar att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som präglas av trygghet och goda möjligheter till inflytande och utveckling. En hög generell utbildningsnivå och en aktiv arbetsmarknadspolitik är omistliga delar i den svenska modellen. Genom att bejaka strukturomvandling kan produktiviteten och kvaliteten i arbetslivet ökas. I det sammanhanget måste också de mindre företagen och företagarnas villkor lyftas fram. I då vi knappast kan räkna med så många fler anställda i de stora mångnationella börsbolagen bör den politiska kraften läggas på att utveckla de små och medelstora företagen. Det är viktigt att denna del av näringslivet växer och fler anställs. Nya fasta jobb i offentlig sektor kombinerat med nya fasta jobb i småföretagen är vår väg att klara den fulla sysselsättningen och för att utveckla den generella välfärden. Detta bör ges regeringen till känna. För att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital av central betydelse. är det en av de främsta förutsättningarna för att ett företag ska kunna växa. Historiskt har staten varit en viktig, i många fall helt dominerande risktagare i blivande framtidsbranscher genom myndigheter och statliga företag i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. De har därigenom medverkat till uppbyggnaden av dagens näringsliv. Givna exempel är samverkan mellan , SJ:s betydelse för Asea, eller den roll som har haft för teknisk och industriell utveckling. Det är viktigt att , som ett litet land, även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi- och miljöområdet. i stort har ingen brist på riskkapital. Staten som står för en mindre part satsar genom olika fonder och myndigheter som Industrifonden, och en del kapital på olika sätt. Privata riskkapitalister står för merparten och har gått in med kapital i ett stort antal branscher. Men det finns vita fläckar, för staten och för samhället i stort, viktiga framtidssatsningar som inte kommer till stånd. Det kan bero på att riskerna upplevs som för höga. Det kan bero på att man sitter fast i gamla föreställningar om vad som är värt att satsa på. Det kan bero på att privata riskkapitalister har en tendens att springa i flock, vilket betyder att vissa branscher är på modet för tillfället andra inte. Det kan slutligen också bero på att satsningen är för långsiktig och att uthålligheten bland privata riskkapitalister inte är så stor. När marknaden är imperfekt på något av ovanstående vis måste staten träda in och ta sitt ansvar. Detta bör ges regeringen till känna. (vill satsa på en miljöteknikfond. Detta behandlas i motion 2008/09:N374 Miljöteknik.) Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. En av statens viktigaste uppgifter är att träda in där det privata kapitalet inte har tillräcklig uthållighet. Detta gäller byggande av broar och vägar men också i vissa fall uppbyggnad av företag. Privat kapital gjorde dyrbara uppköp av små IT-bolag med avancerade och ibland rätt skakiga idéer under IT-eran. När sedan IT-bubblan sprack försvann det privata såddkapitalet mer eller mindre över . Denna erfarenhet samt tidigare erfarenheter av samma karaktär visar tydligt på att staten har en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig såddfinansiering. har begreppet såddfinansiering fått två betydelser: dels det lokala såddfinansieringskapitalet som kan komma från både (Verket för näringslivsutveckling) och lokala investerare och som stöder uppbyggandet av mindre företag med lokal karaktär, dels det nationella såddfinansieringskapitalet som med, förhoppningsvis, betydligt större resurser stöder en utveckling av viktiga nationella nya storföretag av avancerad teknisk natur inom framtidsområden där det privata kapitalet tvekar. Till sin karaktär är såddfinansieringen sådan att den i många fall kommer att stödja projekt som misslyckas, men där det lyckas är det som i början var ett litet frö ett småföretag en av de viktiga beståndsdelarna i en fortsatt utveckling av välståndet i . vill utveckla båda dessa stödjeben för de nya företagen. Det är här som , mitt i globaliseringsprocessen, kommer att hämta en hel del av sin kraft. I en konjunkturnedgång måste man också planera för framtiden och för framtidens företag, och därför avsätter till såddfinansiering . Det som sägs om såddfinansiering bör ge regeringen till känna. Forskning och utveckling (FoU) är två av de viktigaste faktorerna för att skapa arbetstillfällen och tillväxt. Det behövs ökade resurser i FoU-kedjan: från tillämpad och behovsmotiverad forskning till utvecklingen av produkter, system och tjänster. Innovationer är i de allra flesta fall en följd av många års utveckling, allt oftare med betydande forskningsarbete bakom. I satsar staten stora resurser på grundforskning, och den svenska forskningen håller en hög internationell kvalitet inom många områden. Den behovsmotiverade forskningen och utvecklingen har däremot fått stå tillbaka, vilket har inneburit att avkastningen på satsade forskningsmedel har varit låg. Få forskningsresultat har kommersialiserats. Det blir alltmer uppenbart att kommersiella framgångar sällan föds genom forskningsinsatser på högskolor utan oftare av människor med nära relationer till marknadernas problem och behov. Småföretag med utvecklade marknadsrelationer har en stor potential att identifiera goda utvecklingsidéer. Idéer som för kommersialiseringen allt oftare kräver kvalificerade FoU-insatser, exempelvis för att tillämpa nya tekniska rön. Detta bör regeringen ges till känna. Forska och väx-programmet är just ett sådant program som kan ge resultat utifrån det som beskrivs här ovan. Det initierades av den socialdemokratiska regeringen med stöd av . Programmet, som drivs av , erbjuder små och medelstora företag bidrag till tre olika typer av FoU-verksamhet: Genomförande av FoU-projekt. Bidraget kan uppgå till max 5miljoner kronor och 50procent medfinansiering krävs. Förstudie inför ett FoU-projekt. Bidraget kan uppgå till max och täcker upp till 100procent av kostnaden. Behovsidentifiering och analys riktat till företag som saknar FoU-erfarenhet. Bidraget kan uppgå till max och täcka av kostnaderna. Söktrycket vid första utlysningen var mycket stort. Så har det också fortsatt. I samband med den senaste utlysningen sökte 407 företag över 600miljoner kronor. Det kunde finansiera var endast 60 småföretag med sammanlagt . Det skulle betyda att endast knappt 15procent av ansökningarna beviljas. Projekt som ingår i programmet är sådant som klimatsmart värmesystem, personsöksystem för flytvästar, distribution från väg till järnväg och nasalt influensavaccin. står mängder av småföretag med mycket goda projekt och stampar i portgången. Det stora söktrycket är en tydlig indikation på ett stort behov av ekonomiskt stöd men också på att hundratals, kanske tusentals små företag bär på kommersiellt lovande innovationsidéer. menar att en ökning av medelstilldelningen bör ske för att öka Forska och väx-programmets möjligheter att finansiera fler projekt. Vi anslår därför , 100 miljoner och 100miljoner utöver regeringens förslag. Detta tas upp i särskild budgetmotion. Det som här har anförts om Forska och väx-programmet bör som sin mening ge regeringen till känna. En aktör som kan komma att spela en allt viktigare roll är de olika kreditgarantiföreningarna. finns kreditgarantiföreningar i flera län. Nya föreningar är under uppbyggnad. Alla är samlade under en paraplyorganisation, Sveriges kreditgarantiföreningar. Dessa föreningar har en unik möjlighet att arbeta i de regioner i landet som inte är traditionella storstads- eller tillväxtcentrum och där tillgången till riskvilligt kapital är bristfällig. Ett av syftena med verksamheten är att skapa ett lokalt och regionalt engagemang och ta till vara lokal kunskap om människors entreprenörsvilja för att på så sätt få ett starkt och aktivt näringsliv på orten eller i regionen. I regioner där t.ex. ett stort bruk länge varit den dominerande arbetsgivaren skulle föreningarna kunna få stor betydelse för att skapa nya företag och nya arbetstillfällen. Föreningarna kan också tillföra annat viktigt, såsom rådgivning, mentorer och nya nätverk. Kreditgarantiföreningar är en ganska ny företeelse i jämfört med många länder i övriga . Det gör att i det här avseendet ligger långt efter när det gäller att hitta alternativa finansieringslösningar. Kreditgarantiföreningarna i är också mycket bra exempel på hur privat engagemang har kunnat förenas med offentligt. Det är nödvändigt att vi kan ge stöd till kreditgarantiföreningarnas uppbyggnad och organisation. För att bygga ut verksamheten är det också nödvändigt att se över möjligheten till återförsäkring av kreditgarantiföreningarnas kapitalbas, liksom att komma åt de strukturfondsmedel som finns i syfte att understödja och bygga upp verksamhet. För att underlätta uppbyggnad av kreditföreningar i bör det finnas en nationell basfinansiering av verksamheten. föreslår därför till basfinansiering . Detta ska ges regeringen till känna. Den största drivkraften för företagaren är att utveckla och driva sin verksamhet framåt. En företagare vill inte lägga mer tid än nödvändigt på administration bestämd av de lagar och regler samhället sätter upp. De lagar och regler som finns ska hjälpa företagen att utvecklas och expandera inte kännas som ett hinder. genomför så kallade basmätningar på ett antal områden som är extra regeltyngda för företagen, till exempel skatt, arbetsmarknad, miljö- och livsmedelsområdet. Regeringen har satt upp ett mål att regelbördan ska minskas fram . Den målsättningen övervakas genom att kommer att mäta förändringen år . Den uppföljning som genomförts visar inte att den administrativa bördan har minskats, snarare tvärtom. anser att man inte enbart kan sätta upp kvantitativa mål, utan de måste också kompletteras med kvalitativa. Regeringen har till exempel på skatteområdet gjort en lång rad avsteg från en likformighet i beskattningen, vilket inneburit en rad gränsdragningsproblem och därmed ökad administration för både myndigheter och den enskilde företagaren. Vi vill se en inriktning där man både skapar nya, relevanta och enkla regler och att en revidering dessutom görs i tidigare beslutade regelverk. anser dessutom att regelförenklingsarbetet måste påskyndas. Regeringen har tappat tempo. Småföretagens speciella situation måste uppmärksammas extra noga. De har samma lagar och regler att följa som de större företagen men mindre resurser att lägga ned på administration. Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att så långt möjligt försöka skapa en modell med en dörr in. Ett system där företagaren på ett och samma ställe kan få information och nödvändiga myndighetskontakter som behövs för att driva verksamheten. Det vore en viktig del i arbetet för att förenkla för företagen. Myndigheterna måste också ta ansvar för att företagen kan få relevant information liksom företagen ansvarar för att skaffa information och att lagar och regler efterlevs. Besked och information som lämnas från bland annat myndigheter till företag måste också vara samordnade och likalydande. Detta bör ges regeringen till känna. presenterade statistik över hur statligt beviljade företagsstöd fördelade sig mellan kvinnor och män, Utfall och styrning av statliga insatser för kapitalförsörjning ur ett könsperspektiv. En av flera slutsatser som redovisas är att kvinnor i betydligt mindre utsträckning än män är mottagare av statligt finansiellt stöd till företag. Det är bara i ett sammanhang som kvinnor blivit föremål för större insatser än män och det gäller mikrolån. Där stod kvinnor för av de beviljade stödinsatserna. Av andra statliga aktörers stödinsatser, till exempel , regionalt investeringsstöd och regional såddfinansiering, gick enbart 7, av det totala stödbeloppet till kvinnor. Vi kan konstatera att vi inte är nöjda med detta utfall. De statliga stödinsatserna bör fördela sig jämnt mellan könen. En annan viktig slutsats är att andelen kvinnor varierar kraftigt som mottagare av olika typer av finansiellt stöd, kanske främst när det gäller forskning och utveckling samt insatser i tidiga skeden. När utvärderingar görs ska man naturligtvis beakta att kvinnor är i minoritet bland företagare. Variationen kan också vara stor mellan olika branscher. Ändå är det uppenbart att det behövs en översyn av hur styrningen av insatserna för kapitalförsörjningen fungerar, dessutom av hur man kan tillgodose just kvinnors behov. För få till stånd en mer jämn fördelning av det statliga finansiella företagsstödet anser vi att verksamheter som är kvinnodominerade bör uppmärksammas och speciell information riktas mot dessa branscher; det kan till exempel gälla mode och design. Vidare tycker vi att alla som jobbar med företagsrådgivning eller annat gentemot företag, bör genomgå en jämställdhetsutbildning. Denna utbildning ska vara obligatorisk i verksamheter som stöder småföretag med statliga pengar och erbjudas i övrig verksamhet där man jobbar direkt mot småföretag. Det kan även gälla den privata sektorn. Detta bör ges regeringen till känna. Det finns viktig verksamhet inom innovationsområdet som vänder sig till kvinnor, t.ex. Quis Qvinnliga uppfinnare i . Det är viktigt att staten tar ansvar så att verksamheten kan leva vidare och utvecklas. Det finns många kvinnliga innovatörer i landet. De arbetar ofta med produkter och tjänster som skiljer sig från männens. Många kvinnors innovationer utgår från deras yrke eller hobby, och uppfinningarna återfinns därför ofta inom handel, service och vård. Dessa områden är inga statusområden och kunskapen från samhället är ofta bristfällig, vilket leder till att det är svårt att finna kapital eller adekvat rådgivning från näringslivet och samhället. Här finns en stor framtidspotential vad gäller utvecklingen av nya innovationer och tillväxt. Det bör ges regeringen till känna. Att tillhöra ett nätverk har visat sig vara ett framgångsrikt koncept när det gäller möjlighet att byta information och erfarenheter. Det har även visat sig att män i större utsträckning än kvinnor använder sig av nätverksbyggande. För att synliggöra kvinnors roll i en hållbar samhällsutveckling finns stort behov av kvinnliga nätverk. Det finns många framgångsrika kluster i landet, t.ex. biltestklustret i och Paper Province i . Kluster växer fram naturligt genom att företagen i en speciell bransch eller marknad ser ett affärsvärde i att samarbeta. De kluster som är verksamma ligger företrädesvis inom manligt dominerade branscher. Staten kan inte skapa kluster men däremot uppmuntra och skapa goda arenor för möten i speciellt kvinnliga branscher. Detta bör ges regeringen till känna. För att öka antalet företag, både små och stora, måste samhället tidigt intressera barn och ungdom för dessa frågor. Snilleblixtarna vänder sig till barn i åldrarna och deras lärare. Syftet med Snilleblixtarna är att stimulera barns kreativitet och företagsamhet och därigenom öka deras självförtroende och självtillit. Idén bygger på learning by doing (att lära sig genom att göra). Barnen får självständigt lösa problem som de stött på i vardagen genom att pillra, mickla och skruva. Det kan handla om allt ifrån att uppfinna en radiostyrd hockeypuck till att tillverka en kaffeluktande ansiktsmask som får sömniga föräldrar att vakna tidigare på morgnarna. Snilleblixtarna är öppet för alla som vill. Komtek (Kommunala teknikskolor), den kommunala entreprenörs- och teknikskolan, började som en idé på inom programmet Kvinnor och innovationer. har på regeringsuppdrag etablerat Komtek på några platser i landet. Komtek är ett komplement till undervisningen i skolan och ger en allsidig teknisk kunskap med tonvikt på mekanik, elektronik och IT. Genom Komtek ska fler flickor och pojkar kunna se sig själva som framtidens ingenjörer, uppfinnare och entreprenörer. Komtek läggs just nu ut på anbud från med en mycket liten budget. anser att även i fortsättningen ska sköta och också utveckla Komtek. Detta bör ges regeringen till känna. Varför visar dagens barn och ungdomar så lite intresse för teknik? Varför har de senaste decenniernas satsning på att få in flickor och kvinnor på teknikområden inte gett mer? Andelen flickor som går det tekniska programmet är . De som läser och fullföljer sina ingenjörsstudier ökar sakta men ligger fortfarande på låga av alla ingenjörsstuderande. Inom Komtek ska flickor kunna uppleva och jobba med teknik på sina egna villkor. Tekniken ska vara genusneutral och fri från könsschabloner. Både flickor och pojkar ska bli varse att tekniken finns runt omkring oss och utgör en naturlig del av allas vardag. På Komtek deltar lika många flickor och pojkar i verksamheten. vill stödja exempel som Komtek därför att det är viktigt för framtiden, både för utveckling och hållbar tillväxt och för att det ska finnas välutbildad arbetskraft inom teknik och naturvetenskap. har en god placering internationellt sett vad avser flera tillväxtområden. För att vi ska behålla vår position måste denna inriktning ges stort stöd. tycker att det är vitalt att arbetslivet blir mer jämställt. Detta bör ges regeringen till känna. UF, Ung företagsamhet, är en ideell organisation som verkar för att införa företagsamhet och ett engagerat näringsliv i det svenska utbildningssystemet. Genom Ung företagsamhets utbildningar ges ungdomar möjlighet att utveckla kreativitet, företagsamhet och entreprenörskap. Sedan starten har verksamheten utvecklats, och efterfrågan från utbildningssystemet har ökat . För att ha ett brett näringsliv med både stora och små företag krävs det kunskap och förståelse för företagens vardag och arbetssätt. Genom att driva ett UF-företag får ungdomarna en god inblick i livet som företagare. De siffror som UF tar fram visar att av dem som gått kursen driver företag . Vi tror även att steget att starta företag är mindre för en person som har drivit ett UF-företag som ung. Det är viktigt att personer som startar ett företag är medvetna om arbetets omfattning, risker och möjligheter, och där har en person som drivit ett UF-företag ett stort försprång. Möjligheten för UF att besöka skolor och intressera eleverna för företagsamhet bör öka. Detta bör ges regeringen till känna. 19Företag i hela landet Den regionalpolitiska dimensionen behandlas i motion 2008/09:N224 Regionalpolitik. Här vill vi endast ta upp några företagsspecifika krav. IT i småföretag och god infrastruktur i hela landet är en avgörande fråga för landets välstånd och utveckling. En viktig del är bra tillgång till IT-infrastruktur i hela landet med modern teknik. finns det vissa delar av landet som inte har tillgång till bredband. Ansvaret att säkerställa tillgången på bredband ligger på staten. I detta arbete är det självklart viktigt att jobba med nya tekniska lösningar, till exempel trådlöst bredband. Både stora och små företag behöver god tillgång till modern i sin dagliga verksamhet. I och med att näten i större utsträckning fylls med tjänster både för enskilda personer och företag är det viktigt att alla kan ta del av de möjligheter som IT-tekniken erbjuder. finns alla myndigheter och organisationer som ett företag behöver komma i kontakt med på Internet. Även många tjänster som kan underlätta företagens vardag finns på Internet. Denna utveckling är en viktig del av det förenklingsarbete som bedrivs av staten. Det gäller då att företagen använder sig av IT-verktyg för att kunna tillgodoräkna sig den förenkling och tidsvinst som ny teknik skapar. Vidare kommer ett nytt lagförslag som innebär att man för anbud som lämnas i offentlig upphandling ska kunna kräva att det lämnas in elektroniskt. Studier visar att småföretag inte utnyttjar IT i den utsträckning de skulle kunna.