ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02C413 · 2008-10-06 00:00:00 — Byggen av enklare boendeformer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera byggen av enklare boendeformer för unga. Bostadspolitiken är ett komplext område med många olika mål som ska samspela och som ibland står i kontrast till varandra. Ambitionen måste emellertid vara att kunna få en bra bostad till ett rimligt pris och inom rimlig tid. Den ambitionen är dessvärre inte nådd trots regeringens olika satsningar på en mer dynamisk bostadspolitik. Särskilt allvarlig är situationen för unga utan fast jobb och/eller med låg inkomst. Det är många unga som tvingas att bo kvar hemma trots att de helst av allt vill ha ett eget boende. Vi vet också att köerna till studentbostäder på många orter är väldigt långa och de lägenheter/rum som finns är ofta på hyresnivåer som är svåra för en student att klara av. Om en student arbetar för att kunna betala hyran blir marginaleffekterna betydande då både bostadsbidrag och studiebidrag riskerar att dras in eller dras ned. Orsaken till dessa problem är många och det finns inte ett svar som kan lösa problemet. En orsak kan vara att det på grund av högra krav på byggnadsstandard, det som kallas för byggregler eller ibland byggnormer, gör det svårt att bygga små och billiga bostäder för studenter och unga. Det är min övertygelse att många studenter och unga kan tänka sig och vill bo i ett enklare boende för att på så sätt också bo billigare. Kanske är det så att byggreglerna är för stränga och att det i sin tur gör det svårt att bygga mindre och billigare bostäder/rum. Jag anser därför att byggreglerna bör ses över för att möjliggöra enklare och billigare boende för studenter och unga.
mot · GW02C414 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om omprövningar av vattendomar. är största sjö och en viktig vattentäkt för många människor. Klimatscenarierna visar entydigt på att klimatet kommer att bli varmare, men när det gäller nederbörden skiljer de sig åt. Enighet råder dock kring att nederbörden kommer att öka i med risk för stora översvämningar i som följd. tillsattes en utredning som skulle kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar samt se till de regionala och lokala konsekvenserna. I delbetänkandet Översvämningshot risker och åtgärder för , och kom man fram till att en ökad risk för översvämningar i högsta grad påverkar verksamheten runt . Det finns en omfattande bebyggelse runt och stränder, och i riskområdet för översvämningar bor cirka 300 000 personer. Ett flertal större vägar, Europavägar samt riksvägar löper utmed eller passerar i närheten av , och det är stor risk för att dessa vägar kommer att skadas av eventuella översvämningar. Förstörda vägar påverkar transporter som i sin tur påverkar näringsidkare, men även näringsidkare vars huvudsakliga inriktning är lantbruk och skogsbruk kommer att drabbas av stor förstörelse när skördebortfall och tillväxtförlust under, i värsta fall, i följd blir en konsekvens av översvämningar. Med ett varmare klimat och mer nederbörd blir höga tappningar av vattenståndet i mer frekventa, detta i sin tur leder till ökade flöden i där området är mycket känsligt. Problemet med översvämningar som drabbar boende är till stor del ett kommunalt ansvar eftersom det regleras i plan och bygglagen (PBL), så ska det också vara. Kommunerna vet bäst var det finns risk för översvämningar och ras och ska även fortsättningsvis ha beslutanderätten. Men problem uppstår när konsekvenserna är större än kommungränserna. Därför behövs det ett övergripande ansvar som kan tas av en myndighet som naturligt ser till helhetsperspektivet. I slutbetänkandet från under utveckling, ett principbetänkande ansåg man det ej nödvändigt med omprövningar av vattendomarna och därför blev det ej aktuellt med en utredning av regelverket. Emellertid finns det anledning för regeringen att ta initiativ till ändringar av så att gamla vattendomar kan ändras i syfte att förebygga översvämningar. kom Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande inför klimatförändringarna hot och möjligheter. Här tar man upp vikten av att ändra regleringsstrategi för att minska risken för översvämningar. Utredningen föreslog även att en frivillig överenskommelse ska kunna ske mellan staten och om att öka tappningen från . Även om detta är ett steg i rätt riktning löser det inte problemet att öka avtappningsstrategin inom ramen för vattendomarna. Ökade flöden är ett problem som inte kommer att försvinna . Effekterna av klimatförändringarna är ett faktum, och därför krävs att vattendomarna ses över för att långsiktighet även ska prägla detta område.
mot · GW02C415 · 2008-10-06 00:00:00 — Dokumentering av rörledningar under marken tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att kartlägga och dokumentera befintliga rörledningar under markytan. När en grävmaskinist sätter skopan i marken vet han inte om han kan komma att gräva sönder någon kabel eller rörledning som ligger där. En söndergrävd ledning kan förorsaka omfattande störningar. Viktig kommunikation kan tillfälligtvis komma att slås ut genom avbrottet, kanske med mänskligt lidande och/eller ekonomiskt avbräck som följd. Därtill ska läggas kostnaden för att återställa felet. Ägaren av en rörledning eller nät har säkert en god dokumenterad kunskap om sin egendom, och ägare av större ledningsnät erbjuder sig i allmänhet inför en grävning att, utan kostnad, märka ut platsen där ledningen är belägen. Likväl vet ofta inte gräventreprenören med säkerhet vilka ledningar och nät som finns i marken, än mindre objektens exakta position. Förutom det ekonomiska intresset av att utnyttja en samlad kunskap för att utföra ett anläggningsarbete så snabbt, effektivt och billigt som möjligt, kan det vara en angelägenhet för myndigheterna att känna till var olika rörledningar finns belägna, och vem som är ägare. Inte minst i ett krisläge torde det vara av yttersta vikt att myndigheterna besitter denna kunskap. Av den anledningen borde det vara lämpligt att dokumentation av rörledningar m.m. under markytan finns samlad hos en myndighet.
mot · GW02C418 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det är svårt för många konsumenter att enkelt hitta vilka rättigheter och skyldigheter man har. För att stärka medborgarnas makt tycker vi att det vore bra med en översyn av lagstiftningen för att så långt som möjligt samla all konsumentlagstiftning i en gemensam konsumentbalk. Det skulle betyda att bland annat konsumenttjänstlagen, konsumentköplagen och produktsäkerhetslagen skulle ges en enhetlig och konkurrensneutral tillämpning på de olika sektorerna i ekonomin. Även de delar av marknadsföringslagen som berör konsumentskydd skulle kunna ingå i en konsumentbalk. Vi är övertygade om att en sådan förändring också skulle gynna konsumentorganisationerna runtom i landet genom att de enklare, och för konsumenterna mer effektivt, skulle ta till vara våra intressen. Frågan om en konsumentbalk är inte ny. hade frågan uppe på sitt bord för . Tyvärr ansåg kommittén att nackdelarna övervägde och den lade aldrig fram förslaget. Men mycket har hunnit hända . Dels har vi som medlemmar i fått en helt annan marknad att verka i, på gott och ont. Vi handlar varor och tjänster över landgränserna och med det följer att vi konsumenter känner oss alltmer hjälplösa eftersom vi inte har kunskap om vilka regler som gäller i EU samt mellan de olika länderna i EU. Dels finns det en mängd olika varor och tjänster från den offentliga sektorn som erbjuds oss konsumenter under former som alltmer liknar den konkurrensutsatta marknadens. Den starka och tydliga gränsdragning som tidigare fanns mellan privat och offentligt håller på att suddas ut. Erfarenheterna av att samla miljölagstiftningen i en miljöbalk talar för att även en konsumentbalk ska inrättas. Det var väldigt mycket protester i början när vi från förde fram kravet på en miljöbalk, men sedan har alltfler insett fördelen med att ha allt samlat i en miljöbalk. Vi tror det skulle vara samma fördel med att samla konsumentlagstiftningen i en konsumentbalk. Frågan bör därför prövas i en utredning om den framtida konsumentpolitiken.
mot · GW02C419 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en kraftfull kontroll- och inspektionsverksamhet kan utformas inom . Konsumentfrågorna blir allt hetare för som går, och många länder i satsar därför också alltmer på konsumentfrågor, bl.a. ökad produktsäkerhet. Antalet varor som står till buds ökar, och i takt med detta krävs tätare och regelbundna kontroller så att man kan vara säker på att producenter och försäljare följer de lagar, regler och egenkontroller som man enligt lag förutsätts leva upp till. Dessa inspektioner görs för att öka konsumenternas säkerhet. Med den ökande handeln av varor och tjänster som sker i världen , anser vi att kommer att behöva satsa mer på produktkontroller än vad som görs . Därför anser vi att en förstärkning av behöver göras. I har vi ett konsumentverk som genomför tematiska kontroller, dvs. går igenom och kontrollerar bransch för bransch. I andra länder, t.ex. , har man däremot ett heltäckande system för produktkontroller. Man gör regelbundet kontroller av alla branscher och man genomför extra kontroller när det kommer indikationer eller larm om olika farliga produkter, t.ex. farliga leksaker. I finns ett nät av lokala konsumentkontrollanter som har juridiska befogenheter så att de kan beslagta t.ex. farliga leksaker på plats i affären. Vid olika marknader som genomförs i och där många andrahandsprodukter brukar förekomma står franska kontrollanter på plats innan marknaden öppnar för att se om det finns t.ex. farliga leksaker till försäljning. utbildas också marknadskontrollanter på den franska kontrollmyndighetens två egna universitet, och myndigheten förfogar över nio egna speciella laboratorier för produktkontroller. Om vi anser att konsumenter ska kunna vara och känna sig lika säkra som de i de länder som satsar mest på konsumentsäkerhet i bör utreda hur en kraftfull inspektionsmyndighet kan utformas för . har tidigare avslagit vårt förslag om behovet av att utreda hur en mer verkningsfull kontroll- och inspektionsverksamhet skulle kunna utformas. Vi kan inte se några sakskäl till avslaget och vidhåller därför yrkandet. Vi menar att en kontrollinspektion inom liknande den man har i , anpassad till svensk skala, skulle innebära över 600 anställda. Den nationella konsumentorganisation som vi har , d.v.s. , består av lite drygt 100 anställda. Vi menar att inte tagit ställning till vårt förslag i sak utan valt att avslå det på grund av den budgetpåverkan ett genomförande skulle få. Det är inte ett korrekt förfarande eftersom utredningar av detta slag kan göras med de resurser har till sitt förfogande. Budgeteffekter skall inte föregripas när beslutet inte i sig avser ett genomförande. Om regeringen på allvar anser att konsumenter ska kunna garanteras samma nivå av säkerhet som medborgarna i de länder som satsar mest på konsumentsäkerhet i EU, bör regeringen följa vårt förslag och utreda hur en kraftfull inspektionsmyndighet kan utformas även i .
mot · GW02C422 · 2008-10-01 00:00:00 — Högre ersättning för markintrång tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att öka ersättningen till det dubbla marknadsvärdet för markintrång. Behovet av mat ökar i världen och livsmedelspriserna är på väg upp, detta ökar behovet av att vi kan använda våra värdefulla åkrar till mer livsmedelsproduktion. Vi vet också att vi går mot en klimatförändring som innebär att vi måste producera mer bioenergi från våra skogar. Priserna på våra åkrar och skogar ökar. ökar trycket från samhället att använda mer och mer mark till nya samhällsfunktioner som väg, järnväg, ledningar och byggnationer med mera. Att samhället tar eller tvingar till sig andras marker och betalar med låga ersättningsnivåer är inte acceptabelt. Samhället ska utvecklas men det får inte ske på den enskildes bekostnad. När samhället behöver dra fram ny infrastruktur över någons marker ska beloppen höjas kraftfullt. En rimligare nivå är det dubbla marknadsvärdet. Den enskilde markägaren ska inte hamna i kläm när samhällets utveckling behöver fortgå.
mot · GW02C423 · 2008-10-02 00:00:00 — Bygglov i känsliga miljöer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att få speciella avtal för bygglov för att kunna bygga i känsliga miljöer. behöver se över möjligheterna att få bygglov även i känsliga miljöer. På många platser i vårt land vill personer bygga för att det ligger fint eller för att de har anknytning till bygden och vill återvända, det finns många tänkbara anledningar till att man vill bo just på den platsen. I de flesta fallen går ju detta ofta att lösa. Men en del miljöer kan orsaka störningar på ett eventuellt bostadshus, exempelvis buller eller lukt, närhet till lantbruk med mera. I dessa fall får man inte bygglov och detta trots att man är medveten om problemen och ändå är beredd att satsa sina pengar på ett bostadshus på just den platsen. Det kan exempelvis vara så att den gamla generationen på gården vill bygga ett mindre mer anpassat boende . Får man då inte bygglov så tvingas de flytta ifrån lantbruket och gården mot sin vilja. I sådana här speciella fall och där den som bygger är väl medveten om störningarna borde detta gå att avtala i förutsättningarna för bygglov. Dessutom borde man se över möjligheten till att kunna upprätta någon form av belastningsavtal som följer fastigheten där det är inskrivet att fastigheten får tåla störningarna från den närliggande verksamheten. Den som bygger fastigheten är ju medveten om detta och den som eventuellt kommer att köpa fastigheten vet då också att han får acceptera denna störning.
mot · GW02C424 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverken för att öka samordningen av byggregler och byggnormer i . är ett land med många småhustillverkare och vi är en stor exportör av småhus. Detta är positivt, det skapar många arbetstillfällen och gör att vi kan förädla våra skogsråvaror. För att underlätta för en ökad export och sänka kostnaderna, är det viktigt att vi ser över vårt eget regelverk på olika standardmått. kan det vara ett mått som gäller för exempelvis hur höga trappstegens mått ska vara i och ett annat i . Vi måste aktivt arbeta med att försöka samordna och underlätta regelsystemet inom vår gemensamma marknad. Det sänker kostnaderna för hustillverkarna men ökar också valfriheten för köparna om man kan välja på fler leverantörer när man ska välja byggvaror och produkter till sina hus.
mot · GW02C427 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat byggande i trä. Det behövs en fortsatt satsning på modernt träbyggande som ökar konkurrensen och genererar minskade koldioxidutsläpp i bygg- och bostadssektorn. Det råder ingen tvekan om att det moderna träbyggandet fått ett genombrott. I cirka 140 kommuner har det uppförts flervåningshus, offentliga byggnader och vägbroar baserade på moderna, högt industrialiserade, klimateffektiva byggsystem med trä. Träbyggandet ökar konkurrensen på bygg- och bostadsmarknaden och leder en nödvändig utveckling mot mer industriellt byggande. Träbyggande är också en för klimatet nödvändig utveckling inom byggnationen, som svarar för av energianvändningen totalt sett. Framgången handlar om att träbyggsystemen låga vikt skapar goda förutsättningar för industriella byggsystem där i praktiken byggarbetsplatsen avskaffas och ersätts med en monteringsplats. Byggtiderna kortas generellt , och största delen av byggtiden förläggs på en fabrik. Allt hårdare krav på låg energiförbrukning talar också till träbyggsystemens fördel. Med krav på lågenergi- och passivhus, ökar produktionsfasens andel till av byggnadens totala klimat- och energipåverkan. Detta ger goda skäl till att också se över vilka byggmetoder som används och reducera andelen ändliga byggmaterial med hög energiförbrukning vid tillverkning. Frågan om träbyggande är inte i första hand en materialfråga, utan en systemfråga där det utvecklas ett helt nytt sätt att uppföra byggnader och bostäder, med ny process, ny logistik och där den traditionella arbetsorganisationen kring byggande upphör, och där dyra arbetskraftskostnader flyttas från överhettade regioner till orter med en mer normal arbetsmarknad. De orter som har fabriker för träbyggsystem ligger bland annat i i , och i , i , Derome i , i med flera. Emellertid återstår en hel del innan genombrottsfasen kan avlösas av en etablering. Det krävs samarbete mellan stat, näringsliv och universitet/högskolor för att genom etablering av moderna träbyggsystem bryta mönstret inom byggnäringen. Den nationella träbyggnadsstrategi som beslutades om av samtliga partier i riksdag 2002 kan uppvisa mycket goda resultat. Detta har skett genom i första hand en satsning på utbildning, där etablerade beställare, arkitekter och konstruktörer har givits möjlighet att få komplettera sin kunskap om de traditionella byggsystemen i stål och betong också med modernt träbyggande. Dock är det viktigt att även de yrkesverksamma erbjuds utbildning om industriella och klimateffektiva träbyggnadslösningar. De högre byggutbildningarna inom universitet och högskolor bör ges ett särskilt uppdrag att införa särskilda utbildningsprogram för modernt träbyggande. De stora vinnarna på en fortsatt satsning är de boende, förvaltare och beställare som erbjuds fler alternativ att välja mellan. Målet är lägre kostnader för byggande och därigenom sänkta boendekostnader därtill och inte minst: väsentligt minskade koldioxidutsläpp.
mot · GW02C428 · 2008-10-02 00:00:00 — Införande av en barnbalk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en barnbalk som är likställd med . Barn är en grupp som inte har någon egen talan. Barn är helt beroende av vuxna i sin omgivning. Trots det saknar samhället ett samlat barnperspektiv både i lagstiftning och i efterlevnaden av de lagar som reglerar barns uppväxtvillkor. Barns rätt till en god barndom måste väga högre än föräldrars rätt till sina barn. är en lag som går före om barns rätt till en god uppväxt. Därför borde det införas en barnbalk som ska vara likställd med för att på så sätt garantera att barns rättigheter respekteras. Att utgå både i lagstiftning och framför allt i tillämpningen av lagen från vad som är till barnets bästa borde vara grundläggande i , eftersom vi skrivit på . Barn är egna individer med egna rättigheter. Flera lagområden reglerar barnens liv. Det är skollagen, , lagen om allmän försäkring där studiebidrag, barnbidrag, barnpension med mera ingår, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, umgängesrätten, socialtjänstlagen m.m. för att nämna några. Det finns således ett stort behov av en samlad barnbalk. Det måste bli än tydligare att de vuxna i samhället har en skyldighet att ingripa när de misstänker att barn far illa. och har i sin forskning funnit att det är sällan som personal i förskola och skola anmäler. Fast personalen vet att ett barn far illa så sker anmälan i av fallen. Det beror på flera olika anledningar. Dels så vill man inte se eller förstå omfattningen, dels är det också så att det är ett stort ingrepp att vidta åtgärder som i sig gör att omgivningen kan tveka inför att ingripa. Därför krävs det att både personalen som i sitt dagliga arbete möter barnen blir bättre på att anmäla när den misstänker att barn far illa och att ansvariga myndigheter måste kunna möta dessa anmälningar på ett mer individuellt anpassat och flexibelt sätt än vad man gör . Men även signalen som en barnbalk skulle innebära vore att lyfta barnens rätt att få växa upp i en trygg miljö. Av ovanstående och många fler skäl behövs ett tydligare barnperspektiv införas i svensk lagstiftning i en barnbalk och tillämpningen och verkställandet av densamma ses över och utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02C429 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betydelsen av grönytor och träd i miljöer är en riksdagsangelägenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell inriktning, att för varje träd som fälls inom tätort bör två nya planteras. I miljökvalitetssammanhang diskuterar vi skogsmarkerna och odlingslandskapet. För lite uppmärksamhet ägnas åt de miljöernas grönytor. I det sammanhanget pratar vi inte bara om parker, stadsskogar, gårdar, privata trädgårdar, koloniområden m.m. utan också om förekomsten av träd och annan grönska i själva gaturummet. Träden är de största och bland de äldsta levande varelserna på jorden. Att skapa mer grönska genom trädplantering i en stad eller annan tätort är en långtidsinvestering. Träden blir till en del av stadens utformning och identitet. Inte minst de kontinentala storstäderna är präglade av sina trädomslutna boulevarder och parker. Grönska har stor betydelse för livskvalitet och hälsa hos människorna i staden. Städer är särskilt känsliga för den globala uppvärmningen, eftersom det redan är varmare i städerna än på landet. Stadsplaneringen bör därför hjälpa till med att möta och mota de framtida klimatproblemen. Nybyggnation, ombyggnation och tillbyggnader sker i städerna . I detta arbete är man ofta tvungen att fälla ett antal träd. Genom förtätning i bebyggelsen och förändringar i gatu- och vägnät naggas ofta parker och andra grönområden i kanterna. Stadsmiljön förändras när träden trängs undan eller försvinner och det tar tid innan nyplanterade träd vuxit upp. Hos många beslutsfattare finns också en inställning om att det inte gör så mycket att fälla några träd eller ta en bit grönyta i anspråk eftersom kommunen redan har så mycket. Detta tänkande riskerar att leda till en successiv devalvering av antalet träd och grönytor i många kommuner. Särskilt viktigt är det då också att uppmärksamma just stadskärnorna där mängden träd och grönytor utanför rena parkanläggningar ofta är litet. Genom att i planerings- och projekteringsstadiet beakta behovet av träd i miljöer kan vi få grönare och klimatvänligare städer. Kommunerna måste göras mer uppmärksamma på detta. För varje träd som tas bort inom tätort borde vi plantera två nya.