mot · GW02MJ233 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpning av bötesstraffet vid nedskräpning. Allmän nedskräpning är ett omfattande problem som inte bara kostar samhället i onödiga utgifter, utan även innebär en stor hälsorisk för djur och miljö. En Sifoundersökning visar att 48procent av den svenska befolkningen anser att nedskräpningen ökat . Ändå har myndigheter inte tagit problemet på allvar, utan betalar bara ökade utgifter för städning. Inga större åtgärder för att hindra människor från att skräpa ned har vidtagits, förutom enstaka informationskampanjer. tre största städer lade uppåt 219 miljoner skattekronor på nedskräpningen 2008, men även landskap och landsbygd drabbas. En undersökning från (2001) visar att skräp slängs på marken i . Detta skräp måste i många fall plockas upp manuellt, vilket kostar skattebetalarna (2003). Man har uppskattat att det kastas över sopor i . Till största delen handlar det om plast. kom hälften av plasten från industrin. står nedskräpande konsumenter för av plastskräpet. Den holländske marinbiologen forskar i nedskräpningens följder för fågellivet, bland annat genom att undersöka maginnehållet hos döda stormfåglar. berättar han att av de undersökta fåglarna hade plast i magen. Fåglarna tror att plastbitarna är mat, äter dem och matar sina ungar med dem. Detta leder inte sällan till en långsam och smärtsam svältdöd. räknar med att över 2 000 kor dör av vassa föremål. Det är en lång och smärtsam död där matstrupar eller magar skärs upp av något vasst som kon fått i sig. Något måste göras för att förhindra denna negativa utveckling. Organisationen visade att uppåt var tredje svensk slänger skräp på marken. En procent av svenskarna slänger skräp på marken så ofta som . Det är olagligt att skräpa ned i . 29 kap. 7 § lyder: Den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till döms för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . Tyvärr förtas innebörden i denna paragraf av paragraf 11 i samma kapitel: Om en gärning som avses i [] 7 § är att anse som ringa, döms inte till ansvar. En gärning är att anse som ringa om den framstår som obetydlig med hänsyn till det intresse som är avsett att skyddas genom straffbestämmelsen. Den vanligaste nedskräpningen är av en sådan art att den bedöms som ringa, vilket innebär att man blir utan straff för sin gärning. En större konsekvens av ett brott skulle ge riktiga resultat. Genom en nolltolerans mot nedskräpning i lyckades man där göra perrongerna till en mer trivsam miljö där fler mådde bra. En tuffare attityd mot nedskräpare gav en spiraleffekt som innebar att betydligt färre skräpade ner. Böter är en påföljd för brott enligt 1 kap. 3 § (1962:700). Av 8 kap. 3 § regeringsformen följer bland annat att föreskrifter om brott och rättsverkan av brott meddelas genom lag. Lagar stiftas av (1 kap. 4§ regeringsformen). Det är alltså som beslutar om införandet av böter för nedskräpning. Det är viktigt att vi tar dessa problem på allvar. Ökade bötesstraff för nedskräpning skulle uppmuntra fler att anmäla brott. Det skulle även få rättsväsendet att ägna det mer tid samt effektivt hindra fler från att förstöra miljön. Regeringen bör se över möjligheterna att öka bötesstraffet för ringa nedskräpning vad avser 29 kap. 11 § .