mot · GW02Fi302 · 2008-10-07 00:00:00 — 5Regeringens förslag i budgetpropositionen6 6.1.1Jobbskatteavdraget och höjd skiktgräns7 6.1.2Avdrag för resor till och från arbetet7 6.2.2Skattelättnader för utländska nyckelpersoner9 6.2.3Avdrag för dubbel bosättning9 6.2.4Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift10 7.1.1Höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning10 8.1.2Utökade möjligheter till avdrag för inventarier av mindre värde12 8.1.3Övriga förenklingar på företagsskatteområdet12 8.1.4Förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning i rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse13 8.1.5Förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn13 8.2.1Satsa på de mindre företagen14 8.2.2Forskning och utveckling i mindre företag15 9.1.2Nedsättning av socialavgifter för unga15 9.1.3Nedsättning av särskild löneskatt16 9.2.1Slopad sjuklöneperiod för mindre företag16 9.2.2Sänkta socialavgifter som gynnar mindre företag16 9.2.3Sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag17 10.2.1Höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt17 10.2.2Höjd bensinskatt och sänkt fordonsskatt i glesbygd18 10.2.3Statliga medel till kollektivtrafik i glesbygd18 10.2.4Låt busstrafiken slippa höjda drivmedelsskatter18 10.2.5Låt busstrafiken få sänkta fordonsskatter18 10.2.6Gör fordonsskatten mer koldioxiddifferentierad19 10.2.7Subvention till efterkonvertering av gamla bilar19 10.2.8Inför en koldioxidrelaterad försäljningsskatt på nya personbilar19 10.2.9Klimattrampa till jobbet!19 10.2.11Inför skatt på fritidsbåtar sänk skatten på alkylatbensin med en krona per liter20 10.2.12Miljöskatter för fluorerade växthusgaser20 10.2.13Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin utanför EU:s handelssystem samt jordbruket20 10.2.14Höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel21 10.2.15Koldioxidskatt i den handlande sektorn22 11.2.1Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning23 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsättningen med skattepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jobbskatteavdraget och höjning av nedre skiktgränsen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för resor till och från arbetet. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om förändringar av grundavdraget. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65kap.5§ inkomstskattelagen enligt vad som anförs i motionen om uppräkning av skiktgränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattelättnader för utländska nyckelpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för dubbel bosättning. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lagen om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) enligt vad som anförs i motionen om skattereduktion för hushållstjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fastighetsskatt, beskattning av realisationsvinster och begränsningsregeln. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förmögenhetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bolagsskatt och expansionsfondsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdrag för inventarier av mindre värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övriga förenklingar på företagsskatteområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om underprisregler för handelsbolag och begränsning i rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för räntor i företagssektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar av 3:12-reglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kreditering på skattekonto avseende FoU. Regeringen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta socialavgifter och allmän löneavgift. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om nedsättning i socialavgiftslagen för unga. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i socialavgiftslagen enligt vad som anförs i motionen om särskild löneskatt. begär att regeringen lägger fram lagförslag enligt vad som anförs i motionen om slopad sjuklöneperiod för mindre företag. begär att regeringen lägger fram lagförslag enligt vad som anförs i motionen om särskilda regler för sjukpenning för anställda i företag med upp till tio anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta socialavgifter i mindre företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkta socialavgifter i s.k. soloföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd bensinskatt och sänkt fordonsskatt i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga medel till kollektivtrafik i glesbygd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om busstrafik och drivmedelsskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om busstrafik och fordonsskatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidbaserad fordonsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om efterkonvertering av gamla bilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidrelaterad försäljningsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slopad arbetsgivaravgift och förmånsskatt vid inköp av cykel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatskatt på inrikesflyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på fritidsbåtar och sänkt skatt på alkylatbensin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fluorerade växthusgaser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin utanför EU:s handelssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koldioxidskatt i den handlande sektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lotteriskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsbonus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nystartsjobb och nyfriskjobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningsstöd och kreditering med skatteanknytning. Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiskt uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Det behövs en höjd ambitionsnivå för att ska kunna minska sina utsläpp , i förhållande till nivå. Fram bör utsläppen vara lägre än . Skatter, tillsammans med andra styrmedel, är viktiga verktyg för att nå klimatmålen. har också en målsättning att klimatsatsningarna ska uppgå till av BNP . Vad som ovan anförs om målsättningen för skattepolitik bör som sin mening ge regeringen till känna. På har regeringen genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. Det betyder att har fått vidgade klyftor. kan i diagram nedan dessutom visa hur regeringens skattepolitik inte bara gynnat höginkomsttagare utan också på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. Ett flertal av regeringens skatteåtgärder är dessutom riktade till grupper eller sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att vi får fler undantag från en likformig beskattning. Förklaring till diagrammet: Andelen av den totala förändringen av inkomsterna per decil fördelad på män och kvinnor. Fördelningsanalysen har tagit hänsyn till skatte- och utgiftsförändringar enligt budgetpropositionen , 2008 och 2009 samt 2007 och ekonomiska vårproposition. Förslagen analyseras i förhållande till de regler som gällde före regeringsskiftet . 5Regeringens förslag i budgetpropositionen Det är värt att notera att regeringens förslag på skatteområdet i stort sett utgörs av bedömningar och att särpropositioner kommer . Vi kommer därför att i den här partimotionen förhålla oss till regeringens bedömningar, för att senare i separata motioner ytterligare utveckla våra ställningstaganden. skatteförslag för en bättre välfärdspolitik, fler i arbete och för en snabbare klimatomställning, finns i tabell i slutet av motionen. I samma tabell finns också ställningstaganden med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen , som avser skatter och inkomster. I tabellen framgår också vilka tidigare förslag från regeringen som avvisar. 6.1.1Jobbskatteavdraget och höjd skiktgräns Regeringen föreslår att steg tre i jobbskatteavdrag genomförs . Dessutom föreslås en rejäl höjning av nedre skiktgränsen, vilket minskar antalet skattebetalare som betalar statsskatt. avvisar de förslagen. föreslår regeringen en höjning av grundavdraget för pensionärer. Vi tycker att regeringen på ett orättfärdigt sätt skiljer på olika inkomster i skattehänseende. Det innebär att pensionärer och människor som till exempel har sjuk- och arbetslöshetsersättning betalar en högre skatt vid samma inkomst. Uppenbarligen har regeringen tagit till sig av kritiken eftersom man föreslår en viss höjning av grundavdraget för pensionärer. står bakom höjningen av grundavdraget för pensionärer men vill att grundavdragshöjningen vidgas enligt nedanstående. menar att regeringens jobbskatteavdrag innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män inte på något sätt förbättras, tvärtom. Det framkommer tydligt i diagrammet. Det är också en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också ett väl utbyggt trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga hörnstenar i politik. Vad som ovan anförs om jobbskatteavdraget och höjning av nedre skiktgränsen bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.1.2Avdrag för resor till och från arbetet avvisar inte regeringens förslag om en höjd beloppsgräns för avdrag för resor. Vi menar dock att pengarna i första hand inte ska finansiera regeringens skattesänkningar utan vara en del i de kollektivtrafiksatsningar som föreslår i budgetmotionen. Vi ifrågasätter också regeringens resonemang att kostnader för resor till och från arbetsplatsen inte i obetydlig grad kan hänföras till privata levnadsomkostnader. har också lyft fram frågan om ett avståndsbaserat reseavdrag, vilket syftar till ett mer klimatsmart resande. Vid en sådan omläggning måste naturligtvis hänsyn tas till de speciella förhållanden som finns i gles- och landsbygd. Vad som ovan anförs om avdrag för resor till och från arbetet bör som sin mening ge regeringen till känna. En undersökning gjort av SKL (Kommuner och Landsting) visar att viljan att betala skatt är hög och att många föredrar satsningar på till exempel vård och äldreomsorg före skattesänkningar. Skatter måste också upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet och föreslår en höjd skatt vid högre inkomster genom begränsningar i grundavdraget. som avvisar regeringens jobbskatteavdrag föreslår vi en höjning av grundavdraget. Genom dessa inkomstskatteförändringar kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag, att få skattesänkningar. Det gäller till exempel pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. föreslår att grundavdraget vid statlig beskattning sänks och avtrappas linjärt med start vid en taxerad förvärvsinkomst på för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Grundavdraget vid beskattning trappas av på motsvarande sätt med start vid den övre gränsen för statlig skatt för att bli vid i taxerad inkomst. Dessutom föreslår vi en höjning av grundavdraget med upp till nedre skiktgränsen, med en avtrappning som upphör vid en årsinkomst på . skatteförslag i förhållande till regeringen redovisas i tabell nedan. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 63 kap. inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan om förändrade grundavdrag. föreslår en begränsad uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt. Vi föreslår att en uppräkning görs med utgångspunkt i förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i 65kap.5§ inkomstskattelagen enligt vad som anförs ovan om begränsad uppräkning av skiktgränserna. Tabell: Inkomstförändringar där regeringens jobbskatteavdrag jämförs med förslag till förändringar av grundavdraget Jobbskatteavdraget enligt beräkningar i kapitel 6, BP 2009 förslag förändring av grundavdrag Regeringens föreslagna höjning av den undre skiktgränsen för statlig skatt ger personer med inkomster på 40000 respektive i månadslön ytterligare i minskad skatt. Den sänkta skatten som andel av lön uppgår för dessa personer sammantaget till . förslag innebär en skattesänkning för inkomster från pension, a-kassa och sjukersättning. I övrigt innebär förslaget att genomförda inkomstskattesänkningar begränsas för löntagare. Skattesats som använts vid beräkningen är den genomsnittliga för riket, dvs. 6.2.2Skattelättnader för utländska nyckelpersoner finns regler om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra s.k. nyckelpersoner, vid tillfälligt arbete i . anser att skattelättnader för vissa grupper inte skall få förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. I och med det är hela syftet med expertskatten borta. Vi föreslår därför att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort . Vad som ovan anförs om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2.3Avdrag för dubbel bosättning Regeringen utökade möjligheten att göra avdrag för dubbel bosättning . Eftersom motionerat i dessa frågor välkomnade vi den förändringen, men det är inte tillräckligt. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder är det nödvändigt att de tidsgränser som finns tas bort helt. Förändringen bör ske med början . Vad som ovan anförs om avdrag för ökade levnadsomkostnader vid dubbel bosättning bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.2.4Skattereduktion för a-kassa och fackföreningsavgift föreslår att möjligheten att få skattereduktion för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Sammantaget med regeringens andra förslag bland annat om ökad avgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen, har detta inneburit ökade avgifter för medlemskap i a-kassa och fackförening. Följden har blivit att fram till står cirka en halv miljon människor utanför a-kassan. Det är mycket allvarligt, inte minst i ett läge där vi är på väg in i en lågkonjunktur. bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändring i inkomstskattelagen samt följdändringar i lagen (1197:324) om begränsning av skatt och i lagen (2001:1277) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Möjligheten att få skattereduktion för hushållstjänster infördes . Vi menar att det inte finns belägg för att detta påtagligt skulle ha ökat antalet jobb, inte heller i någon större omfattning minskat skatteundandragande. Det är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. har lämnat sin syn på skattereduktion för hushållstjänster i flera separata motioner, varför vi i övrigt hänvisar till dessa. bör begära att regeringen lägger fram ändring i lag om skattereduktion för utgifter för hushållsarbete och lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). 7.1.1Höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning Regeringen föreslår att schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyresrätt bör höjas från till . står bakom förslaget som bygger på ett förslag från Utredningen om privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden (SOU 2007:74). Vad som ovan anförs om höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning bör som sin mening ge regeringen till känna. anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Fastigheter är också en viktig och stabil skattebas. Beskattningen måste dock utformas med krav på förutsebarhet men också uppfattas som rättvis. Därför bör fastigheter med ett högre taxeringsvärde beskattas högre . Med utgångspunkt i dagens regler för uttag av fastighetsavgift och beskattning av realisationsvinster föreslår följande. När fastighetsavgiften infördes skrev regeringen i proposition 2007/08:27 att avgiften i rättslig mening är en skatt. Samma bedömning gjorde flera remissinstanser liksom Lagrådet. menar att det bör vara en statlig fastighetsskatt. Fastigheter med ett taxeringsvärde överstigande bör beskattas med, förutom /år, av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Boendeskatterna får heller inte ge upphov till orimliga effekter, därför bör begränsningsregeln finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Utgångspunkten ska vara att ingen ska behöva betala mer i fastighetsskatt än av hushållsinkomsten. Vi motsätter oss regeringens idéer att bara vissa grupper ska omfattas likaså att inkomstberäkningen ska göras individuellt. Eftersom uppgifter numer saknas kan inte heller hänsyn tas till förmögenheter vid beräkning av reduktionsgrundande inkomst. kunde också ett dödsbo få del av begränsningsregeln för dödsåret och året efter dödsåret. Syftet var att underlätta för efterlevande att bo kvar. anser att dessa regler beträffande dödsbon bör få finnas kvar. För att hålla nere boendekostnaderna i flerbostadshus föreslår vi att fastighetsskatten för flerbostadshus fasas ut med början . Som ett led i klimatomställningen föreslår vi också en översyn som ska syfta till ett fastighetsskattesystem som uppmuntrar till minskad klimatbelastning. Vad som ovan anförs om fastighetsskatt, beskattning av realisationsvinster och begränsningsregeln bör som sin mening ge regeringen till känna. Förmögenhetsskatten är borttagen. Syftet var, enligt regeringen, att skapa fler jobb. Det bygger på en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Även om det kan finnas ett samband, tror vi att det är starkt överdrivet. föreslår att förmögenhetsskatten återinförs. Vi kan också konstatera att de som betalade förmögenhetsskatt tillhörde de övre inkomstskikten. menar att i en översyn kan andra metoder prövas för en stabilare skattebas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. bör regeringen återinföra lagen om statlig förmögenhetsskatt. Vad som ovan anförs om förmögenhetsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en sänkt bolagsskatt från till , föreslås att även expansionsfondsskatten sänks på samma sätt. Regeringen anför att relativa position försämrats på grund av bolagsskattesänkningar i andra länder. delar inte den uppfattningen utan menar att en skattesats på fortfarande får anses vara konkurrenskraftig och att en sänkning inte skulle ha en avgörande betydelse för viljan att investera och göra nyanställningar. Vi tror istället att det är mer angeläget med åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. Vad som ovan anförs om bolagsskatt och expansionsfondsskatt bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.1.2Utökade möjligheter till avdrag för inventarier av mindre värde Regeringen föreslår att alla företag bör ges möjlighet att dra av utgifter för inventarier vars anskaffningsvärde understiger ett halvt prisbasbelopp. Syftet från regeringens sida är att öka förutsebarheten i bedömningen av när ett inventarium anses vara av mindre värde. Dessutom innebär förslaget en förenkling framför allt för mindre företag. delar regeringens uppfattning och ställer sig bakom förslaget. Vad som ovan anförs om utökade möjligheter till avdrag för inventarier av mindre värde bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.1.3Övriga förenklingar på företagsskatteområdet Regeringen föreslår en rad ytterligare förenklingsåtgärder som återkommer i särpropositioner . Det gäller ändrade regler för avräkning av utländsk skatt, förändringar vad gäller återföring av periodiseringsfond, om möjligheten att lämna koncernbidrag till s.k. lagerbolag, förenklingar i reglerna om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration och förändring av gränsbelopp avseende 3:12-reglerna. Förändringarna beskrivs summariskt i budgetpropositionen men antas beskrivas mer utförligt i kommande propositioner. ser generellt positivt på förenklingsförslag men tar slutlig ställning i samband med att propositioner överlämnats till . Vad som ovan anförs om övriga förenklingar på företagsskatteområdet bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.1.4Förändrade underprisregler för handelsbolag och begränsning i rätten till avdrag för lagerandelar i byggnadsrörelse För att förebygga vissa skatteupplägg föreslår regeringen att möjligheterna till underprisöverlåtelser till eller från handelsbolag utan att uttagsbeskattning aktualiseras slopas. Regeringen föreslår även att rätten till avdrag för värdenedgång på lagerandelar i byggnadssektorn begränsas. Eftersom reglerna om kapitalvinstberäkning på handelsbolagsandelar systematiskt utnyttjats för omfattande skatteupplägg som inneburit stora skattebortfall, välkomnar regeringens förslag. menar att det förekommer att tillgångar, vanligen fastigheter, avyttras förpackade i handelsbolag.