ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub336 · 2008-10-02 00:00:00 — Kommunernas inflytande vid etablering av privat drivna skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förstärkt inflytande för kommunerna vid skoletableringar. En sammanhållen skola, som kan fungera som en mötesplats för barn från olika social bakgrund, är oerhört viktigt för ett samhälle som ska bygga på respekt för olikheter och förmåga till samverkan och samarbete. Att den svenska skolan har haft en sådan struktur och ett sådant uppdrag är en viktig orsak till att är ett av världens mest jämlika länder. Det svenska skolväsendet är fortfarande jämlikt i en internationell jämförelse, men man kan se hur skillnaderna växer skolor emellan. En bidragande orsak till detta är de privat drivna skolorna. Dessa skolor kan fungera som goda komplement till den kommunala skolan, men utvecklingen i fler kommuner visar att elever i den kommunala skolan kan drabbas av den överetablering som sker om alltför många skolor tillåts starta och ska dela på skolresurserna i en kommun. Då ansvaret för alla elevers skolgång slutligen är kommunernas bör deras inflytande, och därmed skolgången för alla elever i kommunen, vara tyngre vid etablering av privat drivna skolor. Dagens system, där den som privat vill driva en skola har i det närmaste fri dragningsrätt på skattepengarna, är ohållbart. Regeringen bör återkomma till med förslag som stärker kommunernas inflytande vid etableringen av privat drivna skolor.
mot · GW02Ub339 · 2008-10-02 00:00:00 — Mat, miljö och hållbar utveckling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det tydligt ska framgå i kursplanen för att ett nytt ämne, Mat, miljö och hållbar utveckling, ska innehålla praktisk hantering av mat, kläder, hem och ekonomi. Just nu skriver departementet på en ny skollag. Därefter följer skrivningar av kursplanen som direkt visar vad undervisningen ska innehålla. Det är mycket angeläget att barn och ungdomar tidigt lär sig s.k. livskunskap och att det innebär privatekonomi, miljötänkande och hälsoaspekter. I kursplanen bör det tydligt framgå att det måste finnas praktiska övningar i matlagning. Kunskapen om vad vi ska äta, när vi ska äta och hur maten lagas är kunskaper som påverkar familjeekonomin. För ett litet hushåll kan det vara dyrare att veckohandla i storköp och köpa stora förpackningar då hälften måste slängas. Det påverkar miljön och en hållbar utveckling förutom att det är negativt för privatekonomin. Tillagning av mat innebär kunskaper om hur mat ska se ut och lukta för att vara brukbart. Att sköta ett hem innebär mer än matlagning. Det gäller klädvård, hur man håller rent i bostaden och vilka preparat som ska användas. Det är oerhört viktiga kunskaper för hälsan, privatekonomin och miljön. Hälsan har flyttats till idrotten, och det är både bra och dåligt. Det måste finnas ett helhetsgrepp för livskunskapen, och det omfattar många olika områden. Helt klart är att den praktiska kunskapen om livsmedel och tillagningen har en central plats. Detta bör därför tydliggöras i kursplanen, och det bör införas ett ämne på som kan benämnas Mat, miljö och hållbar utveckling.
mot · GW02Ub341 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inom ram undersöks möjligheten att inrätta någon form av statlig stipendieverksamhet för studieresor till och för att elever på plats ska kunna informeras om de svåra brott mot mänskligheten som skett. Forum för levande historia (FLH) har glädjande nog fått ett ökat ansvar att informera om övergrepp och brott mot mänskligheten. Genom regeringsbeslut och extra medelstilldelning ska nu även kommunismens och kommunistiska regimers avskyvärdheter uppmärksammas. En bok med lärarhandledning, plus en särskild elevtidning, har tagits fram. En utställning har cirkulerat runt på några av landets bibliotek. Pedagogiskt och intresseväckande presenteras också verksamheten i Forum för levande historias egna lokaler i . Mycket av den verksamhet Forum för levande historia ägnar sig åt lämpar sig särskilt väl för skolans värld. Goda pedagogiska möjligheter öppnar sig när utbildningen kretsar kring historiens erfarenheter och det fruktansvärda som skett i namn av det ideologiska tvillingparet nationalsocialismen och kommunismen. Det finns all anledning att hoppas på att kopplingen mellan Forum för levande historia och de områden ansvarar för blir ännu tydligare och starkare. Det handlar om att uppmuntra och stimulera till samtal och vetgirigt sökande om demokratins grunder, det öppna samhällets fundament och även hoten mot dem. En hel del skolor och även andra institutioner som exempelvis har arrangerat resor för konfirmandgrupper till och för att på plats besöka det som återstår av exempelvis koncentrationsläger. Många som varit med om detta vittnar om starka känslor och att besöken fått dem att få upp ögonen. Inom ramen för att informera om och belysa kommunismens brott mot mänskligheten har Forum för levande historia genom föredrag, samtalskvällar och på annat sätt riktat fokus mot . Röda khmerernas vidrigheter väcker intresse därför att de ligger ganska nära , det fanns förhållandevis många i väst som försvarade den regim som låg bakom åtskilliga människors död och man försöker nu inom FN:s ram få ansvariga fällda efter rättegångar om brott mot mänskligheten. Även om det vore önskvärt är det varken praktiskt eller ekonomiskt möjligt för alla elever att besöka en av dessa platser för avskyvärda dåd eller de museer som byggts upp i exempelvis och . Men det skulle inom ramen för någon form av statlig stipendieverksamhet ändå vara tänkbart att sända någon eller några klasser på besök och studieresor. Elever skulle, när de kommit hem, på sitt eget språk och baserat på egna erfarenheter kunna informera andra ungdomar och föra samtal om dessa svåra brott.
mot · GW02Ub342 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att avskaffa fribeloppet för studerande. Tanken på en fribeloppsgräns i studiemedlen är både felaktig och orättvis. Studenter som väljer att arbeta vid sidan om sina studier bör inte bestraffas då de bidrar till en effektiv och rörlig arbetsmarknad som de ökar statens inkomster. Det nuvarande systemet med en fribeloppsgräns får som konsekvens att om en student jobbar för mycket och därmed betalar skatt, sänks studiemedlen för resten av terminen. En heltidsstuderande som kombinerar studier med arbete får under en termin () maximalt tjäna (per dag) innan studiemedelsnivåerna påverkas. Om inkomsten under ett kalenderhalvår överstiger fribeloppsgränsen, minskas studiemedlen med högst av den del av inkomsten som går över fribeloppet. Både bidraget och lånet minskar proportionellt, vilket i realiteten innebär att systemet direkt motverkar arbetande studenter. Som en del av en framgångsrik politik för fler i lönsamt arbete borde studenter som väljer att arbeta inte bestraffas utan snarare uppmuntras. Det bör vara fritt för studerande att jobba, tjäna pengar och betala skatt utan att studiebidrag och lån påverkas så länge som studieresultaten uppnås. Arbetande studenter får värdefull arbetslivserfarenhet, vilket underlättar möjligheten till jobb efter studietiden, som banden mellan studenter och näringsliv stärks. Att få arbetslivserfarenhet har visat sig vara en ytterst positiv faktor för studenternas framtida arbetsmöjligheter. Även antalet svartjobb torde minska eftersom studenterna då inte behöver dölja arbetsinkomster.
mot · GW02Ub343 · 2008-10-03 00:00:00 — Villkoren för fritidshemmens verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att grupperna på fritidshemmen behöver bli mindre, personaltätheten högre och andelen högskoleutbildad personal större. I förskolan ökar personaltätheten, och grupperna blir mindre. gick det i genomsnitt 16,7 barn per grupp vilket tillsammans med 2006 är den lägsta siffra som uppmätts . För fritidshemmen går utvecklingen dessvärre åt motsatt håll. Gruppstorlekarna fortsätter att öka, och det blir allt glesare med personal. hade en genomsnittsgrupp omkring 18 barn. statistik visar i genomsnitt 33,5 barn per avdelning, vilket är en ökning på nära två barn per avdelning jämfört med året innan. Störst är barngrupperna i större städer och förortskommuner (33 respektive 37 barn i genomsnitt) medan är minst i glesbygdskommuner (25 barn). Antal inskrivna barn per avdelning skiljer sig så mycket åt mellan kommunerna som från 15 till 63 barn. mer än fördubblades antalet barn per årsarbetare i fritidshem (från 8,3 till 17,5). Personaltätheten har fortsatt att minska, och gick det 19,5 barn per årsarbetare jämfört med 18,9 året innan. har tidigare visat att fritidshemmen, trots risk för kvalitetsbrister, inte fått del av det statsbidrag som utgått till kommunerna för att anställa mer personal i skola och fritidshem. Personaltätheten minskade i fritidshemmen under 20012005 medan den ökade i bland annat och särskolan. uppföljning har också visat att kommunerna anställt färre fritidspedagoger och förskollärare inom skolbarnsomsorgen än planerat, samt fler barnskötare och övrig personal än planerat. I vissa kommuner utgör andelen högskoleutbildade pedagoger på fritidshemmen av samtliga medarbetare. Andelen barn i fritidshem har ökat och omfattar nu merparten av alla barn i åldern . har alltså personaltätheten minskat, andelen högskoleutbildade pedagoger minskat och grupperna blivit större, vilket är en oroväckande utveckling. Stora grupper gör att kommunikationen och interaktionen med de vuxna försvinner. Ljudnivån är mycket hög, vilket är stressande för både barn och vuxna. Personalen hinner inte se barnen vissa barn försvinner helt, framför allt barn i behov av särskilt stöd. I skollagen sägs om fritidshemmen att barngrupperna ska ha lämplig storlek, att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses och att verksamheten ska utgå från varje barns behov. Fritidshemmen har fått en oförtjänt undanskymd roll i skoldebatten. Verksamheten där spelar givetvis en roll för barnens välbefinnande och också för barnens totala kunskapsinhämtning. Personaltäthet, gruppstorlek och medarbetarnas pedagogiska utbildning på fritidshemmen är av betydelse för barnens utveckling likväl som för måluppfyllelsen i och bör därför beaktas. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub344 · 2008-10-03 00:00:00 — Sfi för invandrare med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ålägga kommunerna att tillhandahålla kvalitativt likvärdig sfi-undervisning för alla nyanlända invandrare, vilket också ska inkludera dem med någon form av funktionsnedsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även de med någon form av funktionsnedsättning ska påbörja sfi-undervisningen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det statliga talboks- och (TPB) får ansvar för litteraturförsörjningen för sfi-elever med synskada för att garantera en kvalitativ och effektiv produktion av studiematerial. SFI-undervisningen är ett kommunalt ansvar och det är oftast komvux som brukar ansvara för undervisningen av invandrare som anlänt till . Alla ska påbörja sin sfi-undervisning efter det att uppehållstillstånd givits. Detta är praxis och ett krav på invandraren. Men vilket krav har kommunerna på sig för att tillhandahålla sfi-undervisning för dem med särskilda behov, till exempel till dem med någon form av funktionsnedsättning? Det finns inga krav på kommunerna att dessa ska tillhandahålla anpassad undervisning inom den utsatta tiden medan invandraren fortfarande har kravet på sig att påbörja sin undervisning . Lagstiftaren har sannolikt förutsatt att kommunerna lever upp till kravet om en god och tillgänglig sfi-undervisning för alla inom den stipulerade tiden, utan att tänka på att det också finns elever med kommunikationshandikapp. Tilltron till kommunernas kapacitet och prioriteringar är högre ställda än verkligheten visar att de kan leva upp till. kan varken synskadade, hörselskadade eller döva elever få hjälpmedel . De kan heller inte få anpassade läromedel eller lärare med specialkunskap inom dessa . Det kan ta åtskilligt innan läkarintyg och annat ordnats och hjälpmedel finns på plats. Innan hjälpmedlen finns kan man inte heller påbörja produktionen av läromedel till synskadade. Lärarna är inte alltid behöriga, och kunskap inom specialpedagogik brister. Om det ska finnas krav på den ena parten från statsmakterna, måste det också finnas motsvarande krav från staten på utföraren, alltså på kommunen och landstingens hjälpmedelsverksamhet samt den nya Specialpedagogiska skolmyndigheten, som borde ha till uppgift att underlätta för den nyanlända invandraren att få påbörja undervisning i svenska. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub345 · 2008-10-03 00:00:00 — Praktik för studenter i utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa möjligheter för studenter att få praktik. För att förbereda studenterna för arbetslivet behövs praktik i den stora teoretiska akademiska världen. Praktik i de akademiska utbildningarna är inom många områden en bristvara. I vissa utbildningar är det en självklarhet medan det i andra är en svåröverkomlig ekvation som läroverken inte får ihop. Erfarenheten från praktikplatser är något som efterfrågas inte bara av studenterna som väljer att investera i en utbildning för sin framtid utan också från de arbetsgivare som vill anställa dem efter studierna. Men det handlar inte enbart om anställningsbarhet, utan det handlar minst lika mycket om att möjliggöra för studenterna att skapa sina egna vägar med mer erfarenhet. Det är erfarenhet från arbetslivet som inte enbart handlar om sommarjobb i de lokala affären utan även erfarenhet från ett arbete med anknytning till utbildningen. Sådan erfarenhet öppnar valmöjligheter, dvs. möjlighet att välja mellan anställning i befintligt företag eller att starta eget. Det finns många studenter som bär på egna företagsidéer och som vill skapa sitt eget varumärke, men många av dessa tvekar också om att göra det. Det är mycket på grund av bristande erfarenhet av yrkeslivet och då också faran för minskad respekt för sitt företagande. Det behövs mer entreprenörskap vid och högskolor precis som det behövs en större interaktivitet mellan utbildningarna och arbetslivet som väntar studenterna efter studierna. Vi behöver öka incitamenten i utbildningarna för att göra detta till en verklighet i . Det är därför mycket angeläget att regeringen tar initiativ till en översyn av hur entreprenörskap och ökade inslag av praktik ute på företag kan bli en naturlig del av studenternas utbildning.
mot · GW02Ub346 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra den ekonomiska situationen för landets studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Att människor studerar är till gagn för både dem som studerar och samhället. Därför är det också rimligt att staten tar ett ansvar för att alla ska ha möjlighet att studera. För att underlätta för denna grupp som är så viktig för framtid bör studiemedlet höjas. är det viktigt att studiemedlet, både bidrag och låneutrymme, i fortsättningen följer konsumentprisindex (KPI). Enligt () går varje student back , och för studenter med barn ser det än värre ut. Jag har själv, precis innan mitt riksdagsledamotsuppdrag, levt som student med dessa obefintliga marginaler som ställer stora krav på att ha föräldrar som kan bidra med sista tusenlappen för att få ekonomin att gå runt. Har man haft möjligheten att vid sidan om studierna arbeta extra, har man också straffats då fribeloppets tak stundom slagit i och staten tagit tillbaka utbetalade pengar för att man jobbat för mycket. Det kan aldrig i ett liberalt samhälle vara statens uppgift att begränsa människors frivilliga arbete, och därför måste fribeloppsgränsen avskaffas. Den studiesociala utredningen ska presentera sitt slutbetänkande . Det är där viktigt att krafttag görs för att skapa drägliga förhållanden för studenterna genom höjt studiemedel och ett fungerande trygghetssystem. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Ub349 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nordiska forskningsanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskade hinder för utvidgat forskningssamarbete i gränsregioner. är en av främsta universitetsregioner och den femte största i när det gäller produktion av vetenskapliga artiklar. Här finns 12 universitet och högskolor samt 15 internationella skolor som rymmer hela 150 000 studenter och 14 000 forskare. Regionen har den största koncentrationen av högutbildad befolkning i norra . Här finns flera innovationsmiljöer och ett välutvecklat samarbete mellan industri, universitetsvärlden och offentlig verksamhet. Ett av de stora hindren för att kunna nyttja den potential och kraft som finns i regionen är svårigheterna att använda statliga anslag, eller motsvarande, för forskning, innovation och utveckling över gränserna. Nationella forskningsmedel kan inte korsa gränsen, och därför är bilateral finansiering av forskningsprojekt över sundet problematisk. Det innebär till exempel att en forskare inte kan följa med verksamheten om den flyttar över gränsen. Rapporten på tværs af Sundet, framtagen av och , påpekar just att det är en barriär för forskningssamarbetet att man inte kan kombinera olika medel från båda sidor av sundet. När det gäller de nordiska forskningsanslag som står till buds föreligger dock stora begränsningar i användningsområdena. Inom det nordiska samarbetet har man etablerat NordForsk, som ska stärka forskningssamarbetet och disponerandet av nationella forskningsmedel. En förutsättning för att få ta del av dessa medel är att projekten ska omfatta minst tre nordiska länder. Anslagen är därmed inte tillgängliga för samarbete som endast omfattar två länder. För att stärka utvecklingen i gränsregionerna bör den verka för att nordiska anslag även ska kunna användas i forskningsprojekt som enbart omfattar två länder. Regeringen bör också se över vilka andra hinder som kan finnas för utvidgat forskningssamarbete i gränsregionerna.
mot · GW02Ub355 · 2008-10-02 00:00:00 — Insyn och öppenhet i fristående skolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn och öppenhet i skolor. Skolan är en viktig del av samhället och samhällsutvecklingen. Det är i skolan som grunden läggs för goda samhällsmedborgare. Det ställer stora krav på skolans organisation, lärarnas kompetens och att ansvariga beslutsfattare inte ser skolan som en isolerad ö i samhället. Vi vill se en skola som har en pågående utvecklingsprocess och en skola som förbereder eleverna för ett vuxenliv i ett demokratiskt samhälle. Om vi ska kunna förbättra skolverksamheten, måste vi vara medvetna om vilka behov av utveckling som faktiskt finns i den. Kommunerna har ansvar för att samtliga skolpliktiga barn ges en god skolgång. påverkas det ansvaret eftersom inte samtliga skolpliktiga barn finns i den kommunala skolan. Därför bör vi se till att lika villkor ska råda för alla skolor: kommunala skolor och friskolor. Exempelvis bör alla skolor ingå i den uppföljning och utvärdering som finns. Det ska råda samma öppenhet, exempelvis vad gäller insyn och meddelarskydd, i alla skolor.
mot · GW02Ub356 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fristående skolors elevansvar. I finns stora skillnader mellan den kommunala skolan och de fristående skolorna när det gäller antagning av elever. Den kommunala skolan är skyldig att ta emot alla elever. För friskolor gäller något annat. 2§ skollagen står det nämligen: 2§ En fristående skola, vars utbildning ger kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper och färdigheter som , särskolan respektive specialskolan skall förmedla, skall godkännas, om 3. skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Lagen är inte lika för kommunala skolor jämfört med fristående skolor. Fristående skolor kan med hänvisning till organisatoriska och ekonomiska svårigheter exkludera vissa elever detta till skillnad från den kommunala skolan på vilken tillkommer att ta emot alla elever. Fristående skolor ska, på samma sätt som kommunala skolor, vara öppna för elever i behov av särskilt stöd. För att offentliga och fristående skolor ska kunna bedriva verksamhet på lika villkor, krävs det en översyn och ändring i skollagen så att även fristående skolor ska vara öppna för alla barn.
mot · GW02Ub357 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadsföring av gymnasieutbildning. Skolan är en av landets viktigaste resurser. Skolorna ska ge alla barn och unga trygghet med flexibel arbetsmiljö så att eleverna känner sig mogna för att omsätta sina drömmar och nyfikenhet till en praktisk och teoretisk handling. Lyckas skolvärlden med det, då kommer många att uppnå de uppsatta målen. väljer ungefär 125000 elever vilket program och vilken gymnasieskola de vill studera vid. Utbudet bland utbildningar har ökat drastiskt . finns ett väldigt stort utbud av olika gymnasieutbildningar. Detta medför att elever i gymnasieåldern möter ett överflöd av information om olika gymnasieutbildningar och skolor. Enligt marknadsföringslagen ska all marknadsföring utformas enligt god marknadsföringssed. En viktig grundregel är att reklam måste kunna identifieras som sådan. Detta är särskilt viktigt när man vänder sig till barn och unga. En annan grundprincip är att reklam ska vara vederhäftig och sann. Enligt () grundregel för reklam ska marknadsföring bl.a. utformas med socialt ansvar och ta särskild hänsyn till barn och unga. Det är grundläggande att huvudbudskapet från skolhuvudmännen till eleverna handlar om studiernas upplägg, genomförande och resultat. Erbjudanden till eleverna om t.ex. resor, undervisningsfria , gratis hockeybiljetter, IT-utrustning och liknande bör ha ett samband med studiernas upplägg. T.ex. bör erbjudande om körkortsundervisning vara kopplat till utbildningsinriktning som en naturlig del av en kompetensprofil. Det har skett en marknadsanpassning av skolan . Både de privata och kommunala gymnasieskolorna runt om i landet satsar tillsammans ca på reklam och marknadsföring för att locka den enskilde eleven till just den egna skolan. Den summan motsvarar ca 2000 lärartjänster på heltid. Regeringen bör överväga att se över reglerna för mer restriktiv hållning när det gäller marknadsföring av gymnasieutbildningar. Regeringen bör överväga att utreda att informationsmaterial som lämnas till eleverna måste vara korrekt och sakligt.