ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub563 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skollagen bör förtydligas för att värna den avgiftsfria undervisningen. Den svenska ska vara avgiftsfri. Detta är en grundläggande princip och återfinns i skollagen (1985:1100). Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning, och tillgången till utbildning i får aldrig vara beroende av en individs ekonomiska förutsättningar. I skollagens portalparagraf (1 kap. 2 §) stadgas att alla barn och ungdomar ska, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Men en lucka i den svenska skollagen gör det möjligt för skolorna att låta föräldrarna finansiera en del av undervisningen, hävdar i en nyligen gjord undersökning. Den visar att så mycket som en tredjedel av de tillfrågade föräldrarna har varit med om att deras barns skolor bett om pengar . I genomsnitt har de fått 2,6 förfrågningar. En femtedel har blivit ombedda att sammanlagt betala . Föräldrar i betalar de högsta avgifterna, i genomsnitt. Minst betalar föräldrar i , i genomsnitt . I verksamhet får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I 4 kap. skollagen sägs att utbildningen i ska vara kostnadsfri för eleverna, men i verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna. har tidigare uppmärksammat att skolorna tolkar denna formulering väldigt olika och gett exempel på fall då man kritiserat skolor för att de tagit ut avgifter. Dessutom får eleverna i gymnasieskolan hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Med detta avses främst kostnad för färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller liknande. har i sin tillsyn vid ett flertal tillfällen uttalat att utflykter och skolresor som kan anses utgöra ett inslag i utbildningen måste vara avgiftsfria. I sin funktion som nationell tillsynsmyndighet har verket till uppgift att kontrollera att kommuner och andra skolhuvudmän agerar i enlighet med de bestämmelser som reglerar skolverksamheten. har även konstaterat att huvudmännen ibland hävdar att de aktiviteter som är förenade med viss kostnad är frivilliga och att man då ordnar alternativ verksamhet för de elever som inte vill delta. Det är, enligt verket, inte förenligt med värdegrunden och principen om lika tillgång till utbildning att vissa elever ska behöva avstå från gemensamma aktiviteter på grund av att dessa aktiviteter är förenade med kostnader. I sådant fall ska aktiviteterna betalas av kommunala medel. Eftersom huvudmännen för skolverksamheten tolkar skollagen olika finns det all anledning att regeringen överväger att göra en översyn av skollagen på denna punkt, så att alla elever ges möjlighet att delta i aktiviteter som anordnas av skolan, utan att man tar ut avgifter.
mot · GW02Ub564 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera tillvalsspråken i . Mer än 16procent av befolkning har utländsk bakgrund. kommer vart tredje barn som föds i att ha en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. I min hemstad har redan 40procent en så kallad utländsk bakgrund och hela 52procent av ungdomarna som är och yngre har en eller båda sina föräldrar födda i ett annat land. Vi svenskar kan numera tala och göra oss förstådda på mer än 150 olika språk. Detta är en resurs som kan tas till vara bättre i den svenska skolan. I dagens läge kan moderna språk (tidigare kallade B- respektive C-språk) läsas i som språkval och som elevens val. Varje kommun är skyldig att erbjuda språkval i minst två av språken franska, spanska och tyska. Kommunen är skyldig att anordna undervisning i de erbjudna språken om minst fem elever väljer språket och om eleverna bedöms ha möjlighet att fortsätta med språket i gymnasieskolan. Även finska och samiska får erbjudas eleverna som språkval. Om dessa språk erbjuds gäller inte kravet om minst fem elever. Även andra språk får erbjudas som språkval om eleverna på motsvarande sätt bedöms ha möjlighet att fortsätta studierna i språket i gymnasieskolan. Om eleven och elevens vårdnadshavare så önskar ska eleven som alternativ till moderna språk erbjudas undervisning i det språk som eleven har rätt till modersmålsundervisning i, svenska som andraspråk, svenska, engelska eller teckenspråk. Kravet att minst fem elever i kommunen ska välja språket gäller även här, förutom när det gäller modersmålsundervisning för samiska, tornedalsfinska eller romska elever. Ett visst antal timmar finns avsatt i timplanen för elevens val. Undervisningen är tänkt att fördjupa eller bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kan ingå ett språk som eleven inte har fått undervisning i. Generellt gäller att undervisningen till sitt innehåll och sin inriktning ska vara förenlig med den kursplan eller de kursplaner som är fastställda för det aktuella ämnet. Undervisning i ett nybörjarspråk ska anordnas enligt motsvarande kriterier som för språkvalet, det vill säga om minst fem elever väljer språket och eleverna kan bedömas ha möjlighet att fortsätta studierna i gymnasieskolan. I verkligheten är det i stort sett endast tyska, franska och spanska som erbjuds som språk i . Det finns även ett antal som läser modersmål som språkval, men det är en relativt liten andel (undervisning i modersmål sker därutöver i de flesta språk). Det är flera faktorer som påverkar vilka språk som erbjuds på en skola. Elevernas intresse och möjligheten till lärarkompetens är de viktigaste. Efterfrågan på språken kan också variera i olika delar av landet eller inom en kommun. Det viktiga är att vi ser över de faktiska möjligheterna för elever att få del av ett breddat språkerbjudande. Att globalisera och modernisera utbudet är positivt för som land och för de enskilda individerna.
mot · GW02Ub565 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans värdegrund avseende västerländsk humanism. läroplan för det obligatoriska skolväsendet står under avsnittet Skolans värdegrund följande: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. Jag anser att tradition och västerländsk humanism borde strykas då det är otidsenligt. Det bör ersättas medhumanismen där den grundläggande åskådningen är att ingen religion är mer värd än någon annan. Kyrkan är skild från staten och humanismen är universell.
mot · GW02Ub568 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vårdlärarutbildningen ska kunna ge en tydlig lärarexamen och möjlighet att gå vidare till magisterexamen. I årets budgetmotion satsar på utbildning och kompetenshöjning av personal inom vård och omsorg. För att lyckas med denna föresats krävs det yrkeslärare med adekvat utbildning. Redan nu vet vi att det är svårt att rekrytera lärare till omvårdnadsprogrammet och situationen lär bli ännu besvärligare. Medelåldern i yrkesgruppen är hög, kommer att gå i pension inom närmaste femårsperiod, och minskar antalet sökande till vårdlärarutbildningar. Vårdlärarutbildningen har enligt min mening inte dimensionerats efter den efterfrågan som uppstår vid pensionsavgångar och absolut inte om vi beräknar behovet utifrån satsningar inom vård- och omsorgsyrken. Redan nu är efterfrågan på vårdlärare stor. Det är inte ovanligt att bristen på utbildade vårdlärare löses med timvikarier och obehöriga lärare. Detta är naturligtvis inte bra. Enligt uppgifter från är det inte ovanligt att studenterna får arbete långt innan de är klara, vilket leder till att många inte fullföljer sina studier. Utbildning till yrkeslärare, inriktning vård, ges på flera av landets högskolor och universitet. Utbildningen är sammanslagen med övriga yrkeslärares, vilket har resulterat i att platserna är få. Självklart behövs det behöriga lärare på alla utbildningar men med tanke på de utmaningar och krav som finns inom vård- och omsorgsyrken, är det här speciellt viktigt med lärare med en högkvalitativ lärarutbildning. Det är därför märkligt att regeringens utredare vill sänka behörighetskraven för alla yrkeslärare. Jag kan förstå det när det gäller praktiska yrken där lärare med lång yrkeserfarenhet kan kvalificera sig i ämnesområdet. Det kan aldrig jämföras med vad som krävs för att utbilda eleverna vid programmen för vård och social omsorg. Den kunskap som krävs för att ge dessa elever en kvalificerad utbildning måste vila på en akademisk grund inom vård, hälsa och omsorg/socialomsorg. Vi måste ha kvar ett behörighetskrav på dessa lärare med minst 120 högskolepoäng, inom ämnesområdena vård, hälsa och omsorg/socialomsorg. har många sökande en examen på 180 högskolepoäng i ämnena vård, hälsa och omsorg/socialomsorg. Dessa studenter måste ges möjlighet till en examen på avancerad nivå. Som jag ser det måste vi ha olika lösningar för att tillgodose behoven av lärare på omvårdnadsprogrammet i gymnasieskolan och på komvux. Det skulle också gynna forskning inom gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Vi ska inte sänka behörighetskraven på utbildningar inom vård och omsorg, inte på någon nivå. När det gäller vårdlärarutbildningen är det nödvändigt med behörighetskrav till utbildningen i ämnesdjup vård/hälsa/omsorg. Utbildningen ska kunna ge en tydlig lärarexamen och möjlighet att gå vidare till magisterexamen i anslutning till vårdlärarutbildningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub569 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheterna till en lag som garanterar gravt synskadade rätten att lära sig punktskrift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad genom en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering, vilken omfattar många olika delar. De flesta syncentralerna kan ge en introduktion för att komma igång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skrivspråk är heller knappast en hälso- och sjukvårdsfråga. I stället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns heller inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Vi anser att personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättningar där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador ska ha rätt att lära sig punktskrift. är det punktskriftens uppfinnare föddes. En lämplig tid för att lagstifta om punktskriften. Med hänvisning till ovanstående föreslås följande: Regeringen utreder möjligheterna till en lag som garanterar gravt synskadade rätten till att lära sig punktskrift. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen utreder vilken myndighet som ska ansvara för undervisning i punktskrift. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub570 · 2008-10-07 00:00:00 — Trygg barnomsorg för alla barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur barnomsorg för föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid kan underlättas. Enligt har barn rätt till barnomsorg när föräldrarna förvärvsarbetar och staten har skyldighet att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa den rätten. Barn behöver barnsomsorg som ger trygghet och kontinuitet och det har de flesta barn i tillgång till. I är det ordnat så att det är kommunerna som av staten ålagts att ordna med barnomsorg så att föräldrarna kan arbeta. Skyldigheten gäller dock enligt nuvarande skollag endast under kontorstid. Det finns ett icke försumbart antal föräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid. I många svenska kommuner finns det redan barnomsorg även för dessa föräldrars barn. Det ser dock väldigt olika ut över landet och många barn med föräldrar som har obekväma arbetstider riskerar att inte få den omsorg de har rätt till. De barn som löper störst risk att drabbas är barn till ensamstående föräldrar och barn till föräldrar med utländsk bakgrund. Vissa föräldrar saknar också ett socialt nätverk de kan vända sig till för att få hjälp med barnen. De barn vi talar om lever ofta redan nu i ekonomisk utsatthet och trots att föräldrarna arbetar på obekväm arbetstid har de svårt att få pengarna att räcka till privat barnomsorg. Därför är det viktigt att staten i samarbete med kommunerna kommer överens om att, där behovet finns, se över behovet av barnomsorg för föräldrar som förvärvsarbetar på obekväm arbetstid.
mot · GW02Ub571 · 2008-10-07 00:00:00 — Stärkt barnkompetens hos yrkesgrupper som möter barn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra barnkompetensen hos yrkesgrupper som möter barn. har snart funnits och var ett av de första länderna som ratificerade den. Trots det är innehållet i konventionen okänt för många, även inom yrkesgrupper som möter barn i olika situationer och som i många fall har ett stort inflytande över dessa barns liv. 2004 gav regeringen uppdraget till alla universitet och högskolor att redovisa hur de införlivat kunskap om i de utbildningar där den bedömdes som betydelsefull. Resultatet var mycket varierande. ingår fortfarande inte som särskild del i alla utbildningar av lärare, förskollärare, socionom, psykolog, journalist, polis, jurist, läkare och sjuksköterska. Ändå har dessa grupper viktiga kontakter med barn i sin yrkesutövning. Utbildning om barns bästa och borde göras obligatorisk på grundutbildningen för dessa yrkesprogram. Det är viktigt att kunskaper om och barnets bästa inte bara ingår i grundutbildningen, utan också att de yrkesgrupper som arbetar med barn, och då särskilt de barn som är i utsatta situationer får ständig vidareutbildning. i (c)
mot · GW02Ub572 · 2008-10-07 00:00:00 — Undervisning om säkerhet på Internet i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undervisning om säkerhet på Internet bör införas i . Tillgången till Internet och datorer är i det närmaste total för svenska skolelever. Datorer används i den dagliga undervisningen och därför borde det vara självklart att skolorna lär eleverna hur de ska förhålla sig till Internet. I FN:s Barnrättskommittés slutrapport till den , underströks det dock att måste: strengthen the protection measures for children who are using Internet and the awarness-raising programmes for children about the negative aspect of Internet (FN:s Barnnrättskommittés Concluding Observations, punkt 44 a, sidan 8) Lärare, skolungdomar och föräldrar hör regelbundet av sig till olika barnrättsorganisationer för att efterfråga vart man ska vända sig när man har frågor om barn som farit illa i samband med Internetanvändning. Många barn känner till att man bör vara försiktig med de kontakter man får via Internet. råder det dock en stor brist på insikt om vad det innebär att t.ex. lägga ut bilder och filmer på sig själv. Ungdomar och barn kan lockas att lägga upp mer och mer vågade bilder och en del ungdomar visar upp sig i webbkameran mot ersättning, ovetande om att bilden eller filmen sparas och sprids . De här bilderna riskerar sedan att användas i utpressningssyfte. Då frågor relaterat till sådana här risker oftast inte berörs i skolundervisningen sker inget förebyggande arbete eller något omhändertagande av elever som drabbats. I regeringens promemoria Vuxnas kontakter med barn i sexuella syften, (Ds 2007:13) föreslås att läro- och kursplaner bör beakta ökade utbildnings- och informationsinsatser för barn om riskerna med Internet och grooming problematiken. Vidare sägs att det kan t.ex. finnas anledning att beakta frågan vid kommande revideringar av läro- och kursplaner. Följaktligen måste denna kunskap också ingå som en obligatorisk del av undervisningen i . En ökad kunskap hos lärarna och annan personal i skolan är också av stor vikt för att barn som är i riskzonen, eller har blivit utsatta, ska ha någon vuxen att vända sig till. i (c)
mot · GW02Ub573 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten, som svarar för högskolorna, ska se över förutsättningarna att stötta kommunerna när det gäller att finansiera distansundervisning. Kommunala lärcentrum har blivit en alltmer integrerad del av den högre utbildningen. finns lärcentrum i omkring 250 av landets kommuner. Vid de flesta lärcentrum finns någon form av högskoleverksamhet. med flera har konstaterat att en fortsatt utbyggnad av antalet regionala högskolor inte är trolig. Lärcentrum får därför en alltmer strategisk roll när det gäller att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Studier visar att majoriteten av de högskolestuderande som studerar vid kommunala lärcentrum kommer från socioekonomiska grupper som normalt inte söker sig till högre utbildning. Trots den betydelse kommunala lärcentrum anses ha för ökad tillväxt i hela landet och den väldokumenterat stora betydelse kommunernas lärcentrum haft för att bryta den sociala snedrekryteringen inom det högre utbildningsväsendet, finns det fortfarande ingen ordnad finansiering för lärcentrumförmedlad högskoleutbildning. Den distansutbildning som lärcentrum bedriver spelar en stor roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen. Lärcentrum arbetar med att inventera och analysera utbildningsbehov och fungerar som mäklare genom att kommunicera individers, arbetsmarknadens och näringslivets önskemål till olika utbildningsanordnare. Genom att informera om utbildningar och marknadsföra dem stimulerar lärcentrum efterfrågan från både individer och arbetsgivare. Lärcentrum samspelar med olika aktörer för att driva på den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Genom strategiskt samarbete i olika nätverk spelar lärcentrum en viktig roll för lokal och regional utveckling. Ett tydligt tecken på detta är att av dem som studerat vid lärcentrum i i efter sin utbildning har stannat kvar i regionen. Genom lärcentrum kan alltså den genomsnittliga utbildningsnivån höjas i ett län. Fler arbetslösa kan få rätt utbildning för de jobb de vill söka på sina respektive hemorter. Detta leder till att både företag och den offentliga sektorns arbetsgivare inom till exempel vård och omsorg får ett större utbud av rätt utbildade arbetssökande. Det är därför viktigt med distansundervisning på högskolenivå. Att etablera en god distansundervisning med egen metodik är dock en krävande och kostsam uppgift. Det behövs hög kvalitet på den teknik man använder, goda läromedel, snabba lärarreaktioner, veckoslutsmöten och goda resmöjligheter. Vi anser därför att det är viktigt att staten, som ansvarar för högskolorna, ser över möjligheterna att stötta kommunerna när det gäller att finansiera distansundervisningen.
mot · GW02Ub574 · 2008-10-07 00:00:00 — Undervisning om konflikthantering på lärarutbildningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om verkställan av beslut rörande obligatorisk undervisning om mobbning och konflikthantering i lärarutbildningen. beslutade att undervisning i konflikthantering ska ingå i lärarutbildningen. I utbildningsutskottets betänkande UbU4 står: Mobbning är ett oacceptabelt beteende som i skrämmande stor utsträckning förekommer i skolan. För att förverkliga intentionerna i skollagen och läroplanerna behöver lärare få bättre verktyg för och möjlighet att utveckla sina kunskaper när det gäller konflikthantering. Betänkandetexten avslutas med: Kunskaper om mobbning och konflikthantering bör anges i examensordningen som ett av målen för lärarexamen. Så är det ännu inte. Det är därför angeläget att detta uppfylls.
mot · GW02Ub575 · 2008-10-07 00:00:00 — Forskningsinriktad utveckling för lärare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa magistrandutbildningar för grundskola och gymnasieskola. Behovet av forskarutbildade lärare är stort i skolan. Lärare med ämnesinriktad forskarexamen blir allt färre i gymnasiet. Lärare med vetenskaplig ämnesdidaktisk kompetens saknas överlag i alla skolformer. Därför krävs insatser för att öka antalet lärare med forskarutbildning i såväl grundskola som gymnasieskola. Detta är även gynnsamt för lärarutbildningen. Det är viktigt att stimulera lärare till att parallellt med eller som en del av sitt yrke bedriva ämnesmässig eller utbildningsvetenskaplig forskning. Ett sätt är att på en del av tjänst bli magistrand, det vill säga gå en deltidsutbildning som avslutas med en magisterexamen. Magistrandtjänster ger lärare andra möjligheter till karriär än de traditionella. Att möjlighet ges att fördjupa sig i teorin som det i skolans utvecklingsarbete finns tillfälle att sprida sina kunskaper och erfarenheter vidare i till exempel olika fortbildningsinsatser för kollegor är angeläget. En sådan ordning kan också skapa ett intresse bland lärare att engagera sig i forskning, vilket i sin tur även kan bidra till att öka antalet lektorer i lärarutbildningen. Det är viktigt att kommunerna i samverkan med lärarutbildningarna inrättar forskningsinriktade tjänster på olika nivåer och besätter lektorat på grundskola och gymnasieskola. Det bidrar till skolutveckling och vetenskaplig förankring som sådana tjänster utgör karriärsteg och på så vis bidrar till ökad status för läraryrket.
mot · GW02Ub576 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bonus för den som återbetalar sina studieskulder. , nämligen och , erbjöds låntagare att mot en premie frivilligt återbetala sin studieskuld. Premien var beroende på antalet återstående betalningar. Ett sådant bonussystem ökar de förtida återbetalningarna till staten och minskar avskrivningarna, d.v.s. de innebär netto en besparing för staten. Därför anser jag att ett bonussystem bör utarbetas och genomföras .