ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fi245 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inkassolagen. Inkassolagen (1974:182) reglerar hur inkassoverksamhet får bedrivas. Inkassoverksamhet är en viktig del i ett väl fungerande näringsliv, eftersom det är centralt att den som har en fordran också får betalt. måste inkassoverksamhet bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. Inkassometoderna får inte vara otillbörliga gentemot den enskilde och inkassoåtgärder får inte vidtas i oseriösa syften, t.ex. för att kräva betalning för bluffakturor utfärdade inom ramen för fakturaskojeri. Inkassolagens 4 § anger att inkassoverksamhet ska bedrivas i enlighet med god inkassosed. Gäldenär ska inte vållas onödig skada, olägenhet eller utsättas för otillbörlig påtryckning eller annan otillbörlig inkassoåtgärd. Trots dessa bestämmelser förekommer uppgifter om att gäldenärer upplever sig utsatta för otillbörliga påtryckningar. Anmälningarna till är visserligen inte så många, men det är inte osannolikt att det därutöver finns ett mörkertal. Det är dock svårt att värdera hur stort detta mörkertal i så fall är. I andra länder finns mer detaljerade regler om inkassoföretags arbetsmetoder. Ett bland många exempel är att den kanadensiska provinsen inkassolagstiftning reglerar bl.a. när inkassoföretag får framföra inkassokrav per telefon. Mer detaljerade regler har för- och nackdelar. I har vi en tradition att snarare arbeta med mer allmänt utformade föreskrifter som förtydligas i branschregler och rättspraxis. Det ger möjlighet till större flexibilitet vid ändrade förhållanden. Å andra sidan kan det i vissa fall vara befogat med en mer detaljerad reglering. Inkassolagens 8 § stadgar att om det föreligger sannolika skäl för att en fordran inte är lagligen grundad eller om fordringen annars framstår som obefogad, bör inkassoåtgärd inte vidtagas. Detta till trots förefaller det som om en del inkassoföretag är behjälpliga, när fakturaskojare försöker driva in sina påstådda fordringar. Det torde tala för att en skärpning av lagens krav på inkassoföretagen skulle vara befogad. Det är mycket angeläget att motverka fakturaskojeri. Det förefaller exempelvis högst motiverat att byta ut ordet bör mot ska i den ovan refererade lagtexten. Man bör också överväga att skärpa kraven, när inkassoföretag åtar sig nya kunder. Det är möjligtvis inte rimligt att kräva att varje fordran ska granskas i detalj, innan inkassoåtgärd vidtas, men inkassoföretaget måste vidta de åtgärder som krävs för att förvissa sig om att kunden ägnar sig åt seriös affärsverksamhet. Exempelvis bör företag som finns på Svensk Handels svarta lista över fakturaskojare inte kunna antas som kunder av ett inkassoföretag. ändå anta en sådan kund, bör inkassoföretaget inte kunna åberopa att företaget inte kände till kundens bakgrund och affärsmetoder. Utifrån det ovan sagda är det tydligt att inkassolagen bör ses över i syfte att överväga möjligheterna att öka skyddet för gäldenärerna mot otillbörliga inkassometoder och att öka kraven på inkassobolagen att förvissa sig om att deras kunder inte ägnar sig åt fakturaskojeri eller därmed jämförlig verksamhet.
mot · GW02Fi246 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra krav på svenska produktionsregelverk vid upphandling av livsmedel. ställer höga krav på djuruppfödare, vilket är bra eftersom det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men det snedvrider också konkurrensen gentemot utländska uppfödare genom att svenska produkter blir dyrare. Inte heller det offentliga kan upphandla svenskt. I kommuner och landsting ställs inte krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar; förlorar till exempel kommunen möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etcetera, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lagstiftning. Det borde vara en självklarhet att kommuner och landsting följer den svenska lagstiftningen när de upphandlar varor och tjänster. Men enligt ansvarig för upphandlingen får till exempel riksdagsrestaurangen inte ställa långtgående krav som diskriminerar vissa leverantörer inom EU, till exempel att äggen ska vara svenska, eftersom lagen om offentlig upphandling inte tillåter det. Det är en uppfattning som stöds av sakkunniga på Kommuner och Landsting samt . Liknande problematik har kommuner och landsting när de upphandlar ägg till serviceboenden, skolor, dagisverksamhet med mera. Kommunens bönder ska följa svensk djurskyddslag, men kommunen behöver inte upphandla enligt svensk lagstiftning. Exempelvis upphandlade jämtländska kommuner och tvingades köpa in de billigare finska äggen, eftersom de inte kunde ställa krav på att livsmedel ska ha framställts enligt svensk lag. Lagstiftningen och reglerna kring den offentliga upphandlingen måste ses över så att innebörd och formuleringar i lagen om offentlig upphandling möjliggör för offentliga myndigheter, kommuner och landsting att ställa krav på att de livsmedel som de upphandlar har följt de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg.
mot · GW02Fi248 · 2008-10-01 00:00:00 — Lika villkor för entreprenader tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för entreprenader. Enligt lagen om offentlig upphandling ska i princip det lägsta anbudet vid upphandling av t.ex. byggnadsverksamhet antas. Den principen är i huvudsak riktig, men i många fall är anbuden baserade på helt olika villkor. Ett anbud från exempelvis en utländsk entreprenör kan vara baserat på ett helt annat löneläge och ett annat säkerhetstänkande. Om vissa företag tillåts att basera sina anbud på ett annat löneläge eller andra sociala förmåner är detta inget annat än osund konkurrens. kan detta leda till högre arbetslöshet, urholkade välfärdssystem och försämrade löne- och arbetsvillkor på hela arbetsmarknaden. Enligt ny lagstiftning om offentlig upphandling (proposition 2006/07:128) får myndigheter ställa sociala och miljömässiga krav vid upphandling. framkom i SOU 2006:28 (Nya upphandlingsregler) att EG-rätten inte uppställer något hinder mot sociala och miljömässiga krav vid upphandling. Det är av stor vikt att aktivt utnyttjar denna möjlighet vid alla upphandlingar. Därför bör i bedömningen av anbud i samband med offentlig upphandling hänsyn tas till om villkoren för de anställda ligger i nivå med den bransch som upphandlingen berör. Detta skall gälla såväl löner, försäkringar, sociala förmåner som arbetsmiljö.
mot · GW02Fi252 · 2008-10-02 00:00:00 — Gemensam standard för e-legitimation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ha en gemensam standard för e-legitimation. Det finns ett behov av samordning inom den statliga förvaltningen för att skapa en gemensam standard för e-legitimation. Verket för förvaltningsutveckling, Verva, har tillsammans med ett antal andra statliga myndigheter och Kommuner och Landsting arbetat fram ett gemensamt mål som ska vara uppfyllt . Tanken är att alla som har behov av en e-legitimation ska kunna skaffa sig det på ett enkelt och smidigt sätt och att den ska kunna vara verksam inom flera områden. Målet är att e-legitimationen ska kunna användas gentemot olika typer av teknik, oberoende av utgivare, inom ramen för statens ramverk. Myndigheterna har dock inte lyckats enas om en enda lösning. Vissa myndigheter kräver till exempel att den kommunala tjänstemannen identifierar sig med e-legitimation vid översändning av viktiga handlingar som andra myndigheter hänvisar till en hemsida med särskild inloggning. Andra tycker att det går lika bra att skicka handlingarna med budbil eller att tjänstemannen själv traskar iväg till myndigheten med de viktiga dokumenten som ska överlämnas. Det är inte bra att de statliga myndigheterna använder sig av olika lösningar för identifikation, framför allt inte utifrån en säkerhetssynpunkt. Därför är det viktigt att en översyn görs om en gemensam standard för e-legitimation.
mot · GW02Fi253 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk lagstiftning avseende försäljningen av offentligt ägd mark och byggnader ska harmonisera med de på området gällande EG-reglerna. har fällts av för Åre kommuns försäljning av mark till för trots att konkurrenten Lidl bjudit för samma mark. Försäljningen innebar ett otillåtet statsstöd till . Kommunala underprisförsäljningar är otillåtna även enligt svensk rätt. Enligt praxis betraktas sådana försäljningar som individuellt inriktat stöd till enskild näringsidkare, vilket, enligt kommunallagen, endast får lämnas om det föreligger synnerliga skäl. Trots det sker, enligt en rapport publicerad av Den Nya Välfärden, ett stort antal försäljningar av mark med priser som med fog kan antas understiga marknadsvärdet. Det är ofta förekommande vid kommunala markförsäljningar att kommunerna säljer fastigheter utan att använda ett öppet anbudsförfarande och utan att först låta en oberoende värderare värdera marken. Ytterligare en kommun, , är anmäld till för att ha sålt en fastighet till ett privat företag för trots att en auktoriserad fastighetsvärderare värderat affären till . Kommissionen har ännu inte beslutat i ärendet. Det finns alltså risk att även kan komma att fällas av . Det skulle innebära en stor prestigeförlust för som nation att upprepade gånger fällas av för samma företeelse, särskilt inför det kommande ordförandeskapet. Det är därför viktigt att harmonisera den svenska lagstiftningen på området med EG-reglerna avseende försäljning av offentligt ägd mark och byggnader.
mot · GW02Fi256 · 2008-10-01 00:00:00 — Avknoppning av offentlig verksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta avknoppning av verksamhet. I många kommuners arbete finns ambitioner att knoppa av verksamhet, bl.a. till kommunalt anställda, för att öka entreprenörskap och nyskapande. Men dessa kommunala ambitioner stöter på en rad hinder av olika slag. I den utredning som Statskontoret gjort på regeringens uppdrag var uppdraget att utreda hur de juridiska förutsättningarna ser ut för avknoppning till anställda inom och statlig verksamhet. presenterade Statskontoret sina slutsatser där man bl.a. framhöll följande: Självfallet kan anställda lägga bud på egendom som är till försäljning. Däremot är det inte rättsligt möjligt från kommunens sida rikta ett sådant erbjudande till de anställda. Statskontorets utredning förefaller ha skapat osäkerhet om vad som gäller. På många håll sker nu en kraftig inbromsning när det gäller avknoppning av olika verksamheter. Man avvaktar helt enkelt ett eventuellt nytt regelverk. Därmed bromsas också många kommuners ambitioner att stimulera den sociala ekonomin och släppa fram entreprenörskap och initiativkraft. Det är angeläget att bryta detta dödläge och ge besked om vad som gäller för möjligheterna att i ökad utsträckning knoppa av kommunala verksamheter som bedöms lämpliga för detta.
mot · GW02Fi257 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar och förenklingar i upphandlingslagstiftningen. EU-direktiven om upphandling reglerar endast upphandlingar över tröskelvärdena. För upphandlingar under tröskelvärdena är det frivillig nationell lagstiftning som styr. har valt att ha i stort sett samma regelverk över som under tröskelvärdena, reglerat i 15 kap. lagen om offentlig upphandling (). Det gör upphandlingar av lägre värde onödigt komplicerade, och det går emot regeringens avsikt att främja små och medelstora företags möjligheter till tillväxt då komplexiteten i att göra affärer med den offentliga sektorn blir svår att hantera för dessa företag. Vidare omfattas bl.a. hälso- och sjukvårdstjänster av samma regelverk då dessa klassificeras som s.k. B-tjänster. B-tjänster skall, enligt lagen om offentlig upphandling och dess bilagor, hanteras som upphandlingar under tröskelvärdena, oavsett värde. Direktupphandling är ett administrativt kraftigt förenklat förfarande som ändå skall uppfylla de grundläggande kraven på transparens, icke-diskriminering etc. Direktupphandling är ett sätt att kunna handla lokalt och av mindre företag då formaliakraven är avsevärt lägre än vid upphandlingar för högre värden. De mindre företagen har därför möjlighet att kunna tävla om anbuden utan att alltför mycket behöva fördjupa sig i den komplicerade upphandlingslagstiftningen. Om beloppsgränsen för direktupphandling skall fastställas nationellt bör den bestämmas till ett rimligt värde som inte är kontraproduktivt. Värdet bör vara högt nog för att hindra alltför omfattande administration av säljare och köpare vid affärer av lägre värde. Kostnaden för att genomföra en upphandling får inte överstiga upphandlingens värde. Reglerna för ramavtal gäller lika för upphandlingar över och under tröskelvärdena samt för s.k. B-tjänster (bl.a. hälso- och sjukvård). De reglerna är direkt olämpliga för många områden och i synnerhet inom sjukvården. Att fastställa en bestämd rangordning av leverantörer är i många fall omöjligt när produktval måste göras beroende på patientens behov. Regelverket för upphandlingar under tröskelvärdena måste förenklas. Det kan ske genom att 15 kap. bryts ut och blir en egen lag alternativt att nuvarande 15 kap. förenklas. En egen lag skulle lättare kunna förenklas utan hänvisningar till andra kapitel i . skulle i sin tur kunna knyta an endast till direktiven, och de frivilliga delarna kunde läggas i egen, mer flexibel lag. Om gränsvärdet för direktupphandling skall regleras nationellt bör det bestämmas till t.ex. . Krav på myndighetsinterna riktlinjer för direktupphandling skall fortfarande gälla och formkraven bör vara högre för den högre nivån. Gränsvärdet kan lämpligen bestämmas till procent av tröskelvärdena eller i antal prisbasbelopp, vilket är det vanligaste sättet att lokalt reglera den . Som jämförelse har och som gränsvärde. Reglerna för ramavtal under tröskelvärdet och för B-tjänster måste förenklas. Per Åsling (c)
mot · GW02Fi258 · 2008-10-03 00:00:00 — Införande av de s.k. Teckalkriterierna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av de s.k. Teckalkriterierna i upphandlingslagstiftningen. har i det så kallade Teckalmålet (C-107/98) konstaterat att upphandlingsdirektiven inte behöver tillämpas om den upphandlande enheten kan visa dels att den utövar kontroll över den juridiska person motsvarande den som den utövar över sin egen förvaltning (kontrollkriteriet), dels att denna juridiska person bedriver merparten av sin verksamhet tillsammans med den eller de myndigheter som äger den (verksamhetskriteriet). Regeringsrätten säger dock i Sysav-domen att ordalydelsen i lagen om offentlig upphandling () inte ger utrymme för en tolkning som innebär att kommunerna skulle vara undantagna från när de köper tjänster från egna kommunala bolag. Det innebär att kommuner och landsting måste göra formella upphandlingar när de köper varor och tjänster från egna bolag. Reglerna om den kommunala kompetensen försvårar eller omöjliggör i sin tur för de kommunala bolagen att lämna anbud i en sådan upphandling. Det är inte rimligt att en myndighet, som valt en annan organisatorisk form än förvaltning, inte får handla från sin egen verksamhet utan formell upphandling. Som direkt följd av avgörande måste Teckalkriterierna skyndsamt skrivas in i den svenska upphandlingslagstiftningen. Per Åsling (c)
mot · GW02Fi259 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglerna för pensionsförsäkringar. Samhällets socialförsäkringssystem har kraftigt försämrats. och a-kassorna har fått striktare regler och handläggningstiderna har utökats kraftigt. Privata försäkringar ses av många som ett sätt att komplettera sitt försäkringsskydd. var pensionsförsäkringar en av de få former som var gynnade av statsmakten. Försäkringen var tänkt som en inkomstförstärkning till pensionen. Reglerna är hårda och osmidiga då en pensionsförsäkring enligt inkomstskattelagen inte får pantsättas eller belånas, och återköp får endast ske om det finns synnerliga skäl, vilket i praktiken betyder att försäkringstagaren skall hotas av personlig konkurs. Regeln om att en pensionsförsäkring inte får pantsättas gör att försäkringstagaren tvingas ut på den oseriösa lånemarknaden, vilket är en dyr lösning för försäkringstagaren. Statsmakten gynnar med den regeln den oseriösa lånemarknaden, vilket inte var tänkt när regeln infördes. En privat pensionsförsäkring med dess oflexibla regler hotar nu emellertid att bli en belastning istället för, som det var tänkt, en inkomstförstärkning. Ett typexempel är en person som är: och arbetslös och har jag svårt att få jobb då åldersdiskriminering är vanligt förekommande som är utförsäkrad och vars aktivitetsersättning har dragits in genom de nya tuffare kraven från arbetsförmedlingen inte är tillräckligt sjuk för att kunna få någon sjukersättning inte har möjlighet att få försörjningsstöd från kommunen eftersom personen anses vara för rik då personen har en pensionsförsäkring som anses vara hög men vars utdelning är för liten för att leva på. Personen befinner sig således i en omöjlig situation. En privat försäkring är till just för att förhindra att man skall hamna i den situationen. Som det är så är den i detta fall snarare en belastning, vilket inte var tanken när försäkringsavtalen slöts. Därför måste reglerna för pensionsförsäkringar ses över. I denna översyn bör det prövas om pensionsförsäkringar skall kunna återköpas eller åtminstone kunna pantsättas i det försäkringsbolag där det är tecknat. En annan fråga som bör prövas är om utbetalningstiden för pensionsförsäkring skall kunna ändras under löpande period.
mot · GW02Fi260 · 2008-10-03 00:00:00 — LOU-anpassad till lokala förutsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa lagen om offentlig upphandling () till lokala förutsättningar. Lagen om offentlig upphandling () är till stora delar en bra lagstiftning som garanterar att inköp för allmänna medel sker i konkurrens, med kvalitet och till rätt pris. Kommuner och andra offentliga gemensamt finansierade verksamheter använder därigenom med hjälp av lagstiftningen sina resurser på ett ändamålsriktigt sätt. Det offentliga inhandlar ofta stora volymer och på en del håll har inköpsförbund bildats mellan kommuner för att pressa ner priser på olika varor och tjänster. uppfattas ibland som en lagstiftning anpassad till stora kommuner och inte till mindre. För små kommuner, som till exempel centerstyrda kommun, är lagstiftningen inte anpassad till den lilla kommuns förhållanden. Det behövs en översyn där man belyser ovan nämnda förutsättningar för att finna lösningar och öka förutsättningarna för mindre kommuner. Regeringen bör också ta initiativ till att se över den nationella lagstiftningen och införa undantag från , så att kommuner och landsting inte tvingas upphandla egen verksamhet som man har valt att driva i bolagsform. Regeringen bör därför initiera en översyn av lagen om offentlig upphandling i syfte att stärka mindre kommuner och kommuner som valt att driva viss verksamhet i bolagsform.
mot · GW02Fi262 · 2008-10-01 00:00:00 — Översyn av det finansiella regelverket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av det finansiella regelverket. Finanskrisen visar att regelverken kring finansmarknaderna brister. Finanskraschen i sprider sig över hela världen. Inte ens banker i , som ansågs relativt starka efter saneringen av vår egen kris , undgår allvarliga smittoeffekter, vilket tvingat fram agerande från såväl som Riksgälden. I skrivande stund vet vi inte hur krisen kommer att sluta; sannolikt kommer finansmarknaden att vara instabil . Detta trodde de flesta inte var möjligt . Det finns därför anledning till en större översyn av vårt eget regelverk. Vilka lärdomar kan vi dra efter de senaste två bankkriserna, vår egen och dagens internationella kris? I denna översyn bör vi också studera bankernas hantering av sina kredittagare. har bankerna rätt att på egna grunder säga upp ett lån, fastän den ena avtalsparten fullgjort sin del av krediten. Detta är inget unikt för , men i andra länder är denna ensidiga uppsägningsrätt ofta förknippad med att banken kan bli skadeståndsskyldig om uppsägning av krediten vållat skada. Frågan som behöver besvaras är om det svenska regelverket lett till att svenska företag alltför lättvindigt satts i konkurs eller om svenska husägare tvingats ifrån sina hem i onödan.
mot · GW02Fi263 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring i kreditupplysningslagen så att företag ges en möjlighet att kunna bemöta ett felaktigt krav som lämnats in till kronofogden innan uppgift får publiceras. Den kriminella verksamhet som går under benämningen bluffakturor omsätter enligt beräkningar från . De som bedriver dessa systematiserade bedrägerier skapar vanligen en fasad med företagsnamn eller publikationer som är förvillande lika etablerade och seriösa företag. Dessa registrerade företag har normalt en kort livslängd; de namn som står registrerade som ansvariga för verksamheten utgörs av s.k. målvakter personer som inte har någon egentlig koppling till den kriminella verksamheten utan bara lånat ut sitt namn mot ersättning. Tyvärr missbrukar dessa kriminella verksamheter även det legala systemet som ett stöd för den brottsliga verksamheten. Exempelvis så skickar man en faktura till ett seriöst företag; fakturan kan vara en begäran om ersättning för något som aldrig levererats eller överhuvudtaget aldrig beställts. När företaget som drabbats inte vill betala så hotar man med indrivning och genomför det. Små företag drabbas hårdare än stora företag dels är beloppen av större betydelse för ett litet företag, dels har man svårare att hävda sin rätt eftersom man i regel inte har tillgång till juridiskt stöd i samma omfattning som ett stort företag. När det lilla företaget inte vill betala så hotar bedragarna med indrivning, betalar man inte så utnyttjar det kriminella företaget kronofogden. Även om det drabbade företaget kan hävda sin rätt efter att ansökan lämnats in till kronofogden så skadas offren i och med att kreditupplysningsföretagen publicerar uppgifterna som inkommit till kronofogden. För ett litet företag kan det vara förödande att utan anledning hamna på en lista över dåliga betalare; det kan skada företagets möjligheter till krediter men även andra affärsrelationer. Detta känner bedragarna till och nyttjar i utpressningssyfte. Många drabbade väljer i det läget att betala bedragaren. En fysisk person har ett skydd i kreditupplysningslagen för att undvika att de onödigtvis publiceras. Det finns anledning att ändra kreditupplysningslagen och annan relevant lagstiftning på så sätt att även små företag kan skyddas mot denna typ av kriminella attacker. Företagen bör ges möjlighet att bemöta ett oriktigt krav innan det publiceras.