ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T454 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bredbandshastigheter. Ett problem på den svenska bredbandsmarknaden är att det inte finns någon bra standard för att redovisa med vilka hastigheter man kan surfa i realiteten. Istället redovisas ett värde som anger den maximala hastigheten i vilken en användare kan surfa. I verkligheten kan en användare mycket sällan få tillgång till bredband som kan erbjuda maxhastigheten. Speciellt problematiskt är detta problem när det gäller mobilt bredband. Det mobila bredbandets kapacitet påverkas i mycket hög utsträckning av hur många användare som använder det. Det är mycket otillfredsställande att det inte finns någon bra standard för att mäta bredbandshastigheten. Detta gör att det är mycket svårt som konsument att avgöra vad man egentligen får för de pengar man lägger ner på sin bredbandsuppkoppling. Ett steg i rätt riktning är sajten Bredbandskollen som är ett samarbete mellan PTS, och .SE. Med hjälp av Bredbandskollen kan användaren mäta den förväntade bredbandshastigheten på sin uppkoppling. Men detta är inte tillräckligt. Operatörerna borde vara skyldiga att redovisa ett mer rättvisande värde i sin marknadsföring. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utarbeta standarder för att mäta de bredbandshastigheter som redovisas i marknadsföringen.
mot · GW02T455 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dubbelspår på hela . Den svenska delen av järnvägsförbindelsen mellan och benämns . är till stora delar enkelspårig trots ett riksdagsbeslut om en utbyggnad till dubbelspår på den svenska delen. När pågående projekt färdigställs saknas trots tidigare beslut fortfarande dubbelspår på hela täckningen. Detta innebär flaskhalsar som medför längre restider och lägre kapacitet, vilket minskar järnvägens attraktivitet. är ett kraftfullt sätt att möta transportökningarna, både avseende människor och gods, på ett miljöriktigt och långsiktigt hållbart sätt. Som ett komplement till väg motsvarar dubbelspår hela vägen 18 körfält på . Fullt utbyggd minskas restiden mellan och från , vilket ökar järnvägens attraktionskraft. är den helhetslösning som knyter ihop och med innan framtida höghastighetståg etableras.
mot · GW02T456 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbi . och är viktiga målpunkter i kraft av att vara residensstäder och högskoleorter. utgör dessutom ett kommunikationscentrum där väg, järnväg och flyg kan kopplas samman. Tung trafik från företagandet i den sydvästra delen av (Gnosjöregionen) som skall antingen till hamn eller söderut mot använder som transportled. med sträckning mellan och passerar fem kommuner, två län, två landstingsområden och två vägregioner. Bygden upplever att Nissastigen är en flaskhals för tillväxt. har mycket stora förbättringar på fullgjorts i med vajerräcken, avkörningsramper, brobreddningar, nya vägrenar med avkörningsvägrenar, rondeller etc. Det är dock inte tillräckligt. skär rakt igenom samhället med ca 4000 invånare och utgör en barriär i samhällets infrastrukturella funktion. Placeringen rakt genom samhället med påfart från ger en miljösituation som är oacceptabel för samhällsmedborgarna. Med trafikrörelser om över 11000 fordon är denna tätort förmodligen en av få, om den enda, med en sådan trafikbelastning. Infrastrukturpropositionen har inte specificerat vilka objekt som skall byggas ut och få medel tilldelade. Därför vill jag lyfta frågan att Nissastigen bör ses som ett av de mest prioriterade områdena för tilldelning av pengar. En expansion av Nissastigen skulle inte bara innebära att tillväxten i området får en möjlighet att fortsätta och öka, det innebär också en ökad trafiksäkerhet för dem som bor och färdas genom området. Nissastigen har förutsättningarna att bli en pulsåder genom ett av de områden som har högst regionaltillväxt och bland den lägsta arbetslösheten i landet. En ekonomiskt mycket stark bygd hålls i onödan tillbaka, på samma sätt som det finns onödigt stora risker i trafiken.
mot · GW02T458 · 2008-10-05 00:00:00 — Återinförande möjligheten att betala räkningar via lantbrevbäraren tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra möjligheten att betala räkningar och ta ut kontanter via lantbrevbäraren. Lantbrevbäraren har en stark och stolt tradition i . har möjligheten att fullt ut utnyttja Postens hela tjänsteutbud och därutöver även kunna sköta in- och utbetalningar varit en förmån som boende på landsbygden har uppskattat mycket. har man till och med upplevt att man har haft en bättre postservice på landet än i staden. Men är det slut med det. I och med att läggs ner kommer även lantbrevbärarens möjligheter att ta emot in- och utbetalningar att försvinna. Detta kommer att drabba många, framförallt åretruntboende på landsbygden, och då särskilt äldre som kanske inte i lika hög utsträckning reser in till tätorten. kan man fråga sig varför det är nödvändigt att denna utmärkta service försvinner från lantbrevbäraren. Det måste ju inte nödvändigtvis vara som hanterar in- och utbetalningar via lantbrevbäraren. Regeringen som huvudman och ägare för Posten kan ge Posten i uppdrag att finna andra samarbetspartner, till och med regionalt olika samarbetspartner, med vilkas hjälp lantbrevbärarna skulle kunna fortsätta att erbjuda denna service. Därför föreslår vi att ger regeringen i uppdrag att se till att denna service även i fortsättningen skall finnas tillgänglig hos lantbrevbäraren.
mot · GW02T459 · 2008-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställa hamn med de andra föreslagna strategiska hamnarna. Den statliga (SOU 2007:58) uppdrag var bl.a. att identifiera hamnar av särskild betydelse för det svenska godstransportsystemet och föreslå vilka hamnar som skall ges prioritet i förhållande till övriga hamnar när det gäller den statligt finansierade infrastrukturen. Utredningen skulle också föreslå vilka åtaganden och krav de prioriterade hamnarna skulle uppfylla. Utredningen konstaterade även att det finns en överkapacitet på hamnar samt att med de planer som finns på nyetableringar och utvidgningar så kommer denna överkapacitet att bli än större. Det är i detta sammanhang viktigt att betona betydelsen av att i första hand använda sig av befintliga hamnar och där bygga ut verksamheten innan man etablerar nya hamnar. Det är också mycket viktigt att väga in infrastrukturen när man diskuterar hamnar. I första hand skall alltid befintlig infrastruktur användas och staten bör inte medverka till ytterligare stöd i form av infrastruktur till nya hamnar som innebär mer lastbilstransporter och därmed ökade koldioxidutsläpp samt trafikbelastningar. Man måste även i det framtida arbetet ta hänsyn till hela transportkedjan och se de växthuspåverkande utsläppen som hela kedjan genererar ur ett helhetsperspektiv. Sist men inte minst behövs ett utvecklat samarbete mellan närliggande hamnar istället för ett ensidigt konkurrenstänkande. I namnges en rad svenska hamnar som strategiska: , , , , , , , (), och . I den av regeringen framlagda Infrastrukturpropositionen (prop. 2008/09:35) upprepas den av föreslagna listan av hamnar utan ändring. Det är uppenbart att regeringen lagt ut viss dimma kring förslag till tio strategiska hamnar. Visserligen utser inte regeringen dessa, det säger man uttryckligen, men berörda myndigheter kan ändå få intrycket att de har en viss särställning. Denna lista är bra, men det saknas en hamn, hamn. hamn har ett unikt läge vid infarten till söderifrån, där sjöfarten från till möter såväl järnvägen (båda stambanorna från respektive förenas här) och motorvägarna (både E4 och E 20 möts här). Hamnen är även redan ansluten till järnvägsnätet. Näringslivet har uppmärksammat hamns utmärkta logistiska läge och containermängden samt även övriga anlöp ökar . Därför är det angeläget att ger som sin mening regeringen till känna att jämställa hamn med de andra föreslagna strategiska hamnarna.
mot · GW02T461 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste bli komplett med dubbelspår på hela järnvägsbanan för att uppnå den fulla tidsvinsten. Utbyggnaden av dubbelspår på blev inte klar utan arbetet pågår fortfarande. Stor kapacitetsbrist råder exempelvis på enkelspårssträckan ÄngelholmHelsingborg och det är av största vikt att utbyggnaden av denna sträcka inte skjuts . Målet för är dubbelspår för gods- och persontrafik på hela sträckan OsloMalmöKöpenhamn. Denna sträcka utgör en del av den nordiska triangeln och är utsedd av EU till ett så kallat TEN-T-stråk, . Sydvästra är en framtidsregion med hög tillväxt och bra utveckling. Tillsammans lever över en tredjedel av invånare i , och . Såväl godstrafiken som pendlingen är beroende av en väl fungerande och utbyggd järnväg. Sträckan avlastar en av våra viktigaste vägar, E 6, som trafikeras hårt, inte minst av godstransporter. För arbetsmarknaden och näringslivet i vår del av är ett färdigställande av av stor vikt då en stor del av den nationella transittrafiken går genom vår region på sin färd norr- och söderut. I då klimat- och miljöfrågan är mer aktuell än någonsin är det därför av stor vikt att vi gör järnvägen till ett alternativ till välbundna transporter. Detta har en stor betydelse för tids- och miljövinster, samt för att uppnå målen för miljökvalitet och regional utvecklingspolitik. Genom att göra det möjligt för arbetspendlare att välja tåget istället för bilen och för transportnäringen att välja godståg istället för lastbilar tar vi ett nödvändigt miljöansvar. Det är därför av stor vikt att man på nytt ser över förutsättningarna för färdigställandet av dubbelspår på hela
mot · GW02T463 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning angående statligt stöd för utveckling av elektronisk kommunikation där marknadskrafterna inte finner det lönsamt. Utredningen 2013 föreslog ett nytt statligt stöd för bredbandsutbyggnad på . I budgetpropositionen till finns en satsning på för stöd till kanalisering och samförläggning av bredband och annan infrastruktur , och den beräknas öka med ytterligare 2010. Dessutom får PTS anslag för att upphandla telefoni till det 30-tal hushåll i landet som helt saknar telefonimöjligheter. Men dessa budgetpengar omfattar inte satsningar på telefoni och bredband som når ut till de yttersta leden av bofasta på landsbygden. Arbetet för att åstadkomma god tillgänglighet till elektroniska kommunikationsnät, både trådlösa och trådbundna, ska i första hand ske i marknadens regi och det är därför viktigt att statens insatser inte hämmar marknadens investeringsvilja. Detta är inriktningen i regeringens fortsatta beredning av de båda utredningarna, skriver regeringen i budgetpropositionen. som är under beredning på , tillsammans med som lämnades och remissvaren på som ska ha kommit in till sista oktober, kommer förmodligen att kunna ge en del svar. Men vilka svaren än blir i dessa beredningar så har vi svårt att tro att marknadskrafterna kommer att visa investeringsvilja nog för utbyggnaden i de glesaste delarna av landsbygden. Som exempel på detta kan nämnas att aktörerna på marknaden när det gäller telefoni och bredband varit måttligt intresserade av att hjälpa till att finna lösningar sedan stormen ödelade Soneras telefontrådar i . Koppartrådarna som då föll till marken har tagits bort. Sonera har också aviserat att koppartrådar och trästolpar som utgör ett fungerande nät till övriga hushåll inte längre ska underhållas, utan successivt tas bort och ersättas med trådlösa system. Det har snart gått fyra långa år då Sonera som ensam aktör prövat ett trådlöst system som kallas Fastmobil. Det har fungerat för en del hushåll men långt ifrån alla. Kommunerna har mist en del invånare och företag som inte stått ut med experimenterandet och som inte klarat av att vara utan kommunikation med omvärlden. Att sälja fastigheter som befinner sig inom de vita fläckarna på kommunikationskartan är nästan omöjligt, och det är ekonomiska smällar som drabbat enskilda individer. Vi vill med denna motion göra regeringen uppmärksam på behovet av en snar utredning angående statligt stöd för utveckling av elektronisk kommunikation där marknadskrafterna inte finner det lönsamt. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02T467 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av postlagen. I den nuvarande postlagen anges i 1 §: Det skall finnas posttjänst i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och brevförsändelser om högs . För de flesta av oss är det en självklarhet att vi får posten hem i brevlådan eller i brevinkastet, men detta gäller dock inte alla. Det har visat sig att de föreskrifter som tillsynsmyndigheten () tillämpat är av gammalt datum. Sannolikt lades principer hur långt man skulle ha till postlådan fast och har tillämpats . Posten kan då neka att dela ut post just vid bostaden. Detta har man kunnat acceptera för något enstaka hushåll som legat väldigt avlägset och isolerat. Men har det blivit tydligt att även flera hushåll i en by kan bli helt utan post i byn och får hämta den . Det är orimligt och framförallt inte i överensstämmelse med de mål som uttryckt om postverksamheten. Den föregående socialdemokratiska regeringen uppmärksammade detta och gav därför PTS i uppdrag att se över regelverket. PTS redovisade sitt uppdrag (PTS-ER-2006-31) . Huvudtesen i förslagen från PTS är att ingen ska ha längre än till brevlådan. Vidare vill PTS se över om de som har särskilt långt till postlådor kan undantas från reglerna med femdagarsutdelning. Regeringen har dock avvisat de förändringar som PTS föreslagit. Regeringen har menat att genom att fastställa avståndet till 1000 m finns risk att det blir ett oflexibelt system. Enligt vår uppfattning är bekymrad över att man får ytterligare kostnader för de 6500 hushåll som berörs. Regeringens vägran att genomföra PTS förslag är sålunda ett val att slå vakt om Posten AB:s resultat, istället för att slå vakt om de 6500 hushåll i glesbygd som berörs. Det är både tråkigt och cyniskt, inte minst med tanke på att infrastrukturministern har understrukit betydelsen av flexibilitet och behovet av samtal med de boende. Man måste först fastslå rätten viss närhet till postservice, för att sedan kunna diskutera hur man enklast ordnar servicen. Vi menar att det är rimligt att regeringen nu genomför den förändring av postlagen som PTS kommit fram till i sin utredning.
mot · GW02T471 · 2008-10-01 00:00:00 — En bättre genom och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att E 22 genom och bör byggas ut. En utbyggnad av genom , mellan och , och genom via Norrleden till E 4 är mycket angelägen. Årsmedeldygnstrafiken mellan städerna uppgår till ca 13000 fordon, vilket nästan fördubblas. är ett viktigt transportnav från till längs ostkusten. Den spelar en mycket viktig roll för regionförstoring och för att binda ihop arbetsmarknader. Den betyder också mycket i ett interregionalt riksperspektiv. 15 kilometerssträckan innan E 22 når E 4 i är i starkt behov av utbyggnad och är en flaskhals som bromsar utveckling och expansion. Utbyggnadsplaner finns och har kommit olika långt. Ombyggnaden av Söderleden i , som förbinder E 22 med E 4, är nästan klar. En vägutredning är påbörjad för , som förbinder E 22 med hamn och . Norrleden ökar framkomligheten för genomfartstrafiken, avlastar de centrala delarna av samt ökar tillgängligheten till hamnområdet. Norrleden är en viktig del av det s.k. Norrköpingspaketet för att utveckla som transportcentrum. För sträckan NorrköpingSöderköping är vägutredningen klar, och den ingår liksom Norrleden i den nationella investeringsplanen för 20042015. E 22 genom passerar sju trafiksignaler samt bron över som stoppar trafiken majseptember. uppstår köer och situationen är ohållbar. klyvs av och miljöbelastningen är också betydande. I planeringen för den nya förbifarten utreds olika alternativ i en korridor väst om , där passeras genom en tunnel eller på broar över kanalen. Ett nytt spännande alternativ är att genom en båtlyft lyfta kanalens båtar över vägen. bedömer båtlyften som en tilltalande lösning för vägtrafiken och för utvecklingen i regionen. Jämfört med en öppningsbar bro har båtlyften stora fördelar. Bron innebär fortsatta problem med oförutsägbara stopp i trafiken vid broöppningar och köer. Båtlyften bedöms främja den ekonomiska tillväxten, t.ex. i form av ökad turism och nya företagsetableringar i hela stråket. Kring båtlyften går det också att anlägga ett område med verksamheter och bostäder som integreras med resten av tätorten. Av dessa anledningar genomfördes ett stort rådslag i , en s.k. charrette. Bakom detta initiativ stod , , AB kanalbolag, och . , och kommuner har ingått i en referensgrupp. Samtliga dessa parter förespråkar nu lösningen med en båtlyft; för vägtrafiken, för kanaltrafiken, för miljön och för kommunens och regionens utveckling. Det är också intressant från kostnadssynpunkt. har träffat överenskommelse med om att bidra med till förbifart , och även kanalbolaget kommer att bidra. Mot bakgrund av denna samlade verklighet bör vägprojektet tas upp i väghållningsplanen , och byggstart ske så snart det är möjligt. Vi vill med denna motion visa på den stora angelägenheten av att E 22 genom och byggs ut enligt de långt gångna planer som finns enligt ovan.
mot · GW02T472 · 2008-10-06 00:00:00 — Yrkeschaufförers kör- och vilotider tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kör- och vilotider för yrkeschaufförer av tunga fordon. Yrkeschaufförer skall ha rätt till regelbunden vila och de skall aldrig behöva köra orimligt långa arbetspass. Därför finns det regler för kör- och vilotider. Dessa regler har tre huvudsyften. Reglerna skall bidra till ökad trafiksäkerhet. Reglerna skall säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn. Reglerna skall ge förarna en god social situation. Dessa regler fyller en viktig funktion och syftar till att värna om yrkeschaufförers säkerhet. Tyvärr får kör- och vilotiderna negativa konsekvenser för yrkeschaufförerna då reglerna om körtid innebär att körtiden får vara längst och får man ha en körtid om som längst . Detta innebär att om en yrkeschaufförs körtid tar slut hemifrån så måste han eller hon genast lägga sig att sova eller bli avlöst. Om yrkeschauffören väljer att lämna sin lastbil går det dock bra att sätta sig i en personbil och fortsätta köra. Det största problemet med detta är att det skapar en enorm stress för chauffören att hinna hem inom tillåten körtid för att slippa lägga sig i bilen hemifrån i stället för att åka hem till familjen. Följande två exempel ur verkligheten för våra yrkeschaufförer visar på hur lite flexibla reglerna är: En chaufför bötfälldes för att han enbart tagit 43 minuters rast i stället . Anledningen till att chauffören lämnade sin rastplats var för att ge plats åt en kollega. En annan chaufför bötfälldes för att han flyttade sin lastbil innan rasten var slut. Jag vill understryka att det är bra med en reglerad arbetstid, men det måste även finnas utrymme för viss flexibilitet vid speciella omständigheter och en praktisk tillämpning av regelverket. och polisen har tolkat kör- och vilotider efter ett gemensamt dokument, där det bland annat står att den som kör ett färdskrivarpliktigt fordon skall dokumentera dygns- och veckovila före och efter ett arbetspass. När det gäller tolkningen av veckovilan har backat och tar tillbaka sitt PM med tolkningsanvisningar, samt broschyrer om kör- och vilotider, för revidering. kommer att informera samtliga polisdistrikt om att de inte skall rapportera oredovisad dygns- och veckovila. Jag anser att det nu även är dags att se över den övriga tolkningen av kör- och vilotiderna.
mot · GW02T473 · 2008-10-06 00:00:00 — Förbud mot ändring av vägmätare för fordon tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändringar i fordons vägmätare, utan sakliga skäl, inte längre ska vara tillåtet. är ett av de länder där det är tillåtet att ändra vägmätare på fordon för att framställa fordonet i bättre dager. Man kan tycka att detta inte borde vara en så stor fråga, men det är mycket stora värden det handlar om. Har bilköparen vilseletts om körsträckan på fordonet, så kan detta i högsta grad jämföras med ett vanligt bedrägeri. Eftersom köparen i dessa fall oftast betalar flera för mycket, är totalbeloppet för dessa bedrägerier mycket stort. Eftersom för sedan har förbjudit fordonsbranschen att ändra vägmätare ökar benägenheten att genom att justera vägmätare komma åt lättförtjänta pengar i istället. När det gäller legitima byten av trasiga vägmätare så bör auktoriserade verkstäder få möjlighet att göra dessa byten med dokumentation i bilens egen servicebok. Undertecknade vill därför att regeringen överväger att göra de ändringar som är nödvändiga för att förbjuda ändringar i vägmätare för fordon.
mot · GW02T474 · 2008-10-06 00:00:00 — Kvalitetssäkring och uppföljning av utryckningsförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetssäkring och uppföljning av utryckningsförare. Vi har i utryckningsförare (s.k. blåljusförare) i många branscher, men dessa återfinns framför allt inom polisen, räddningstjänsten samt i ambulansverksamheten. Det nuvarande regelverket ställer inga särskilda kompetenskrav på de förare, förutom att de innehar körkortskategori B för ambulans och kategori C för brandfordon över . Att föraren har kunskap, trafik- och körvana efterfrågas mycket sällan eller inte alls. I deras verksamhet ingår det att man tvingas att frångå normala trafikregler. Exempelvis kan detta vara att både överträda gällande hastighetsgränser och köra mot rött ljus. Detta kräver stor erfarenhet och omdöme av föraren för att inte riskera sitt eget eller annans liv. Till skillnad från i många andra länder finns det ingen enhetlig utbildning, kvalitetssäkring och uppföljning i för dessa förare. Tvärtom är det vanligen så att varje bransch har sitt eget utbildningsprogram där kvaliteten kan vara av mycket varierande art. Detta är inte på något sätt förenligt med samhällets krav på nollvision inom trafiken. Problemen riskerar dessutom att öka framöver eftersom det pågår en generationsväxling av många utryckningsförare samt att kraven ökat år för år. är det inte ovanligt att till exempel en ambulans väger över med hög tyngdpunkt i bilen. Det kräver mycket stort omdöme och erfarenhet att framföra detta fordon i hög fart. Det finns undersökningar som tyder på att 70procent av alla blåljuskörningar sker i onödan, vilket är mycket allvarligt eftersom olyckorna med dessa fordon dessutom ökat . Inom polisen finns också betydande oro för framtiden eftersom de nya eleverna på polishögskolorna oftast har betydligt mindre körvana än tidigare kullar. Dessutom finns inte någon medicinsk kontroll av utryckningsförare som det finns av förare inom annan yrkesmässig trafik. Sammantaget anser vi att det är viktigt att kartlägga och komma med förslag på om man kan kvalitetssäkra denna verksamhet beträffande vem som är lämplig som utryckningsförare och lämpligt adekvat utbildningsprogram. Men det är också viktigt att ha ett bra uppföljningsprogram och gärna att en viss myndighet har ett licensieringsansvar för alla förare. Det behövs med andra ord ett nationellt regelverk för utryckningsförare som säkerställer grundläggande krav och kompetens som det finns för all annan yrkesmässig trafik.