mot · GW02A402 · 2008-10-07 00:00:00 — I rättsfallet NJA 2007 s. 805 I åtalades den ansvarige för en internetsajt för att inte ha tagit bort inlägg i vilka det bland annat anförts att de män som inte kan avstå från homosexuellt umgänge bör straffas med döden genom att hängas på pålar på stadens torg. friade den tilltalade, dock med minsta möjliga majoritet, dvs. tre mot två ledamöter. HD menade att han varken gjort sig skyldig till hets mot folkgrupp, medhjälp till hets mot folkgrupp eller brott enligt den särskilda lag som reglerar ansvar för elektroniska anslagstavlor (1998:112). I NJA 2007 s. 805 II var den ansvarige utgivaren för åtalad. En artikel om romer på sidan avslutades med följande lösryckta utdrag ur konversationslexikon: Z. visar en utpräglad parasitkaraktär och en naturlig obenägenhet för hårt eller regelbundet arbete och Z:s främsta förvärvsgrenar äro stöld, tiggeri samt spådoms- och trolldomskonster. Den tilltalade friades av tre av domstolens ledamöter; två ville fälla. 4.4.2Hate speech har ersatt missaktning Vad vi ser är alltså att domstolarna har höjt ribban betydligt för vad som krävs för att döma någon till hets mot folkgrupp. Religiösa sammanhang har blivit en i vilken nästan vad som helst får sägas med hänvisning till religionsfriheten. har lagens krav på missaktning ersatts av en helsvensk tolkning av begrepp hate speech. Problemet är att det har ifrågasatts huruvida har gjort en riktig bedömning av vad som avses med hate speech. Europeiska domstolens praxis är omfattande och inte helt konsekvent. har också uttalat sig om vad hate speech är i det i Green-domen endast i förbigående omnämnda målet Gündüz mot TR (appl. 35071/97). Här understryker att det till och med kan vara nödvändigt att bestraffa alla uttryck som sprider, hetsar till, främjar eller rättfärdigar hat som baseras på intolerans (också religiös intolerans), inte minst av hänsyn till och detta understryker domstolen särskilt att tolerans och respekt för alla människors lika värde[ighet] (respect for the equal dignity of all human beings) utgör grundvalen för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. hänvisar därvidlag (p. 40 som i sin tur hänvisar vidare till p. 2224) till att hänsyn ska tas till en rad internationella instrument, bland annat en allmän rekommendation (nr 7) från kommission mot rasism, främlingsfientlighet och intolerans (ECRI). I den rekommendationen anges att med rasism ska förstås bl.a. en uppfattning, grundad på ras, hudfärg, språk, religion, nationalitet eller nationellt eller etniskt ursprung, som rättfärdigar förakt för en person eller en grupp av personer. Varför dessa vägledande kommentarer inte skulle kunna tillämpas på motsvarande sätt när det gäller förakt för homosexuella som grupp, särskilt mot bakgrund av rättspraxis när det gäller homosexuellas rättigheter enligt konventionen, är svårt att förstå. HD nämner emellertid i sin dom i Green-målet inte Gündüz i dessa delar. Därför får vi inte heller något svar på den frågan. Det har anförts att om uttalandena i det ovanstående rättsfallet var hate speech, kan man då verkligen mena att de svenska uttalandena inte var det? Om detta har Ombudsmannen för diskriminering på grund av sexuell läggning skrivit en omfattande artikel (). 4.4.3En översyn av hetslagstiftningen krävs menar att hetslagstiftningen är en central del i rättssamhället. Det går inte att bortse från sambandet mellan hets och våld. Genom att tillåta att etniska minoriteter och homosexuella utmålas i offentligheten som hotfulla och mindre värda skapas ett samhällsklimat i vilket vissa upplever det som riktigt och rimligt att gå från ord till handling. En effektiv hetslagstiftning handlar inte om att inskränka människors åsiktsfrihet. Det ska stå var och en fritt att ha vilka tankar man vill om vem man vill. Vad hetslagstiftningen ska uppnå är att sådana tankar inte agiteras för på ett sätt som ökar risken för våld mot utsatta grupper. Hets handlar i själva verket ytterst om att avhumanisera en folkgrupp. Den som hetsar vill minska människovärdet hos dem man hetsar mot, antingen i samhällets eller bara i den egna gruppens ögon. Det uttryckliga eller implicita syftet är ytterst att möjliggöra våldsutövning mot den utsatta gruppen. Den juridiska röra som uppstått måste redas ordning i. är det högst oklart i vilken utsträckning vår hetslagstiftning över huvud taget gäller rent juridiskt lagen säger en sak medan säger en annan. Detta får konkreta verkningar när polis och åklagare ska fatta beslut om ingripanden. Framför allt skyddet för homosexuella har tveklöst urholkats. Det måste i detta läge vara vår uppgift som lagstiftare att se till att har en fungerande hetslagstiftning som når upp till medborgarnas berättigade krav på förutsebarhet, effektivitet och rättssäkerhet. Vi föreslår därför att en översyn inleds. Uppgiften ska vara att noggrant granska och praxis och därefter föreslå en reviderad hetslagstiftning som upprätthåller utsatta gruppers skydd. I förarbetena till den nya lagen måste vi som lagstiftare tydligt ange hur vi förstår praxis och hur lagen relaterar till begreppet hate speech och till konventionens skydd av yttrandefriheten. Alternativet att passivt se på hur människor utsätts för oprovocerat våld är att blunda både för sambandet mellan hets och våld och för vårt ansvar som lagstiftare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att se över hetslagstiftningen. 4.5Inrätta en myndighet för lika rättigheter Arbetet med att skapa ett samhälle där alla i realiteten ges lika rättigheter kräver, som vi visar i denna motion, insatser på många områden. För att samordna dessa insatser och för att samla den kunskap på området som behövs bör en särskild myndighet för lika rättigheter inrättas. Myndigheten bör dels tillföras nya uppgifter, dels överta ett antal uppgifter som ligger på , , Forum för levande historia och Diskrimineringsombudsmännen. Myndigheten för lika rättigheter bör ha ett brett mandat att arbeta med strategiska frågor som information, utbildning, metodutveckling, omvärldsbevakning och opinionsbildning. Myndigheten bör bland annat få följande uppgifter. Utveckla och sprida metoder för mångfaldsarbete på arbetsplatser, skolor, utbildningsanordnare och näringslivet, Bidragsfördelning till frivilligorganisationer inom antidiskriminerings-, antirasism- och integrationsområdet, Ett helhetsansvar för statens del i arbetet med att motverka rasism, exempelvis att producera material om hur skolor bäst hanterar främlingsfientliga krafter, Verkställande av minoritetspolitiken, bland annat förmedlingen av bidrag till minoritetsorganisationerna. Myndigheten bör vidare överta de uppgifter som inte avser tillsyn eller att företräda enskilda från Diskrimineringsombudsmännen. Ombudsmännen bör inte, som , vara splittrade mellan tillsyn, utbildning, metodutveckling, omvärldsbevakning, kunskapsspridande och opinionsbildning. Det leder till förvirring och oklarheter om en ombudsman ska utöva tillsyn över en lagstiftning som han eller hon tidigare informerat om och utbildat i. Aktuell och genomarbetad statistik är avgörande för ett effektivt arbete mot rasism och diskriminering. Myndigheten bör därför ges uppdraget att sammanställa och, om det behövs, ta fram statistik och annan forskning om exempelvis hatbrott och diskriminering på arbetsmarknaden. Genom detta helhetsgrepp får ett medel för att verkningsfullt få genomslag för sin politik för lika rättigheter och effektivt stödja olika offentliga aktörer (statliga myndigheter, kommuner och landsting), liksom enskilda sådana (bland annat lokala antidiskrimineringsbyråer), i deras arbete mot diskriminering och rasism. (se motion 2007/08:A402 Ett jämställt samhälle) kommer att ha motsvarande uppgifter inom jämställdhetsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en särskild myndighet för lika rättigheter bör inrättas. 4.6Transpersoner bör omfattas av hatbrotts- och hetslagstiftningen Transpersoner är en grupp som är utsatt för såväl fördomar och missaktning som hat och hets. Trots detta utgör inte en gärningsmans syfte att kränka brottsoffret på grund av hans eller hennes könsidentitet eller könsuttryck en grund för att betrakta brottet som hatbrott. En sådan klassificering av brottet möjliggör en straffskärpning. menar att könsidentitet bör föras till den uppräkning i 29 kap. 2 § som innehåller ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, och sexuell läggning. Av samma skäl bör brottet hets mot folkgrupp utvidgas till att även omfatta hot och missaktning mot gruppen transpersoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transpersoner bör omfattas av hatbrotts- och hetslagstiftningen. 4.7Även strukturell diskriminering bör kunna processas i domstol Dagens regler innebär att man bara kan väcka talan om diskriminering om en viss person är diskriminerad och dessutom villig att stå bakom anmälan. Detta är problematiskt, dels eftersom många som diskrimineras inte vågar stå bakom en anmälan, dels eftersom en stor del av den strukturella diskrimineringen på det viset inte innebär att en viss person har diskriminerats. Diskrimineringsombudsmännens möjlighet till tillsyn är inte ett tillräckligt vapen mot strukturell diskriminering. Det är angeläget att många aktörer kan agera kraftfullt. Ett föredömligt exempel är rättsfallet EEOC v. Abercrombie & Fitch Stores, där en butikskedja som systematiskt undvikit att anställa etniska minoriteter och kvinnor dömdes att genomföra ett omfattande åtgärdsprogram. Även om en motsvarande möjlighet i skulle vara ett ovanligt inslag i det svenska rättssystemet så är det en angelägen reform som bör utredas vidare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att talan om strukturell diskriminering bör kunna föras i domstol. 4.8Säkra diskrimineringskompetens i Arbetsdomstolen Arbetsdomstolen består i full sittning av två ledamöter från vardera arbetstagar- och arbetsgivarsidan och tre ämbetsmannaledamöter (två jurister och en sakkunnig med särskild erfarenhet från förhållandena på arbetsmarknaden). Vi menar att det i diskrimineringsmål bör säkerställas att domstolen innehar kompetens om diskriminering. I sådana tvister bör därför en särskild ämbetsmannaledamot tillföras med erfarenhet av diskrimineringsfrågor. Domstolens exakta sammansättning i övrigt vid diskrimineringsmål återstår att ta ställning till. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra Arbetsdomstolens sammansättning i diskrimineringstvister. Resurser bör tillföras antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. Vår föreslagna myndighet för lika rättigheter bör ges i uppdrag att samordna och sammanställa statistiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kvalitativ statistik av anmäld diskriminering från antidiskrimineringsbyråerna. Myndigheten för lika rättigheter bör ges i uppdrag att utveckla s.k. situation testing som metod i sitt arbete. Situation testing innebär att myndigheten utför kontrollerade tester av exempelvis arbetsgivare genom att sända in fingerade ansökningar i olika namn, svenskklingande och icke svenskklingande, men med lika meriter. Erfarenheter från bland annat visar att metoden är effektiv i arbetet med tillsyn och att få fram stödbevisning till andra diskrimineringstvister (se vidare SOU 2005:56, Det blågula strukturell diskriminering i 13.7.1). I enlighet med den utredning som DO redovisade (dnr. 13) bör myndighetens ramar och möjligheter för att genomföra s.k. situation testing regleras särskilt i lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskrimineringsombudsmännen bör ges möjlighet i lag att genomföra s.k. situation testing. 4.11Särskild satsning på afrosvenskar, romer och muslimer Den nyinrättade myndigheten för lika rättigheter bör ges i uppdrag att göra en särskild satsning på att motarbeta diskriminering av afrosvenskar, romer och muslimer. Dessa grupper är de som enligt SCB:s och det numera nerlagda statistik står längst ifrån arbetsmarknaden och som upplever störst diskriminering i vardagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en särskild satsning på att motverka diskriminering av afrosvenskar, romer och muslimer. 4.12Säkra stödet till företrädare för de olika diskrimineringsgrunderna En nödvändig del av ett samhälle som strävar efter lika rättigheter är att utsatta grupper har förutsättningar att själva formulera sitt perspektiv och att aktivt påverka samhället. Endast de som själva drabbas av samhällets normer kan beskriva vad det innebär och vilka åtgärder som behöver vidtas. Staten bör därför säkra ett långsiktigt stöd till företrädare för handikapporganisationerna, RFSL och andra företrädare för HBT-personer samt kvinnors organisering. Detsamma gäller för de etniska minoriteterna, men dessa återkommer vi till som en del av minoritetspolitiken till i avsnitt sex. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödet bör stärkas till organisationer som företräder de grupper som skyddas av diskrimineringslagstiftningen. 4.13Arbetsgivare och utbildningsanordnare ska vara skyldiga att vidta aktiva åtgärder för alla diskrimineringsgrunder Enligt dagens regler har arbetsgivaren skyldighet att vidta aktiva åtgärder vad gäller diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning. De aktiva åtgärderna innebär att arbeta målinriktat och i samverkan med arbetstagarorganisationerna med att genomföra rimliga åtgärder för att säkerställa att arbetsförhållandena lämpar sig för alla arbetstagare. Vidare ska arbetsgivaren verka för att alla ges möjlighet att söka lediga tjänster. menar att dessa aktiva åtgärder, i enlighet med förslag, ska omfatta samtliga diskrimineringsgrunder. För utbildningsanordnare är kraven på aktiva åtgärder att upprätta likabehandlingsplaner och att aktivt förhindra och förebygga trakasserier. Även för dessa bör kravet på aktiva åtgärder omfatta samtliga sju diskrimineringsgrunder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsgivare och utbildningsanordnare bör vara skyldiga att vidta aktiva åtgärder för att motverka diskriminering på samtliga diskrimineringsgrunder. 5En generell politik för lika rättigheter 5.1Granskning av den generella politiken Som beskrevs inledningsvis kräver en politik för lika rättigheter att varje politikområde genomlyses ur ett likarättsperspektiv. föreslår att detta görs fortlöpande och systematiskt men att processen inleds genom att ett antal utredningar granskar politiken, område för område. Utgångspunkten för sådana granskningar bör vara att undersöka politikens konkreta utfall för samhällets olika grupper. Granskningarna bör grundas på förståelsen om hur strukturell diskriminering fungerar, alltså att våra regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden är utvecklade i ett majoritetssamhälle, att de ofta missgynnar olika minoriteter samt att företrädare för majoritetssamhället i regel är blinda för detta. För att exemplifiera vilken typ av åtgärder vi menar kan utkristalliseras vid en sådan granskning har , i samtal med ett trettiotal intresseorganisationer för olika minoriteter, sammanställt 42 konkreta förslag på hur den generella politiken bör förändras, område för område. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett antal utredningar bör tillsättas för att granska varje relevant politikområde ur ett likarättsperspektiv. 5.2.1En ny syn på modersmål i skolan Det faktum att många elever i dagens skola inte har en helt svensk språkbakgrund innebär att skolan måste anpassas för att säkerställa alla elevers lika rätt till kunskap. Det finns brister i skolans förhållningssätt till språkutveckling . Modersmålsundervisningen behöver stärkas, dels för att främja flerspråkigheten och dra nytta av den kunskapspotential som finns, dels eftersom förutsättningarna för att eleverna ska lära sig bra svenska förstärks av goda modersmålskunskaper. Skolan behöver också erbjuda ämnesundervisning på modersmål till elever som ännu inte behärskar svenska tillräckligt bra för att tillgodogöra sig ämnesundervisning på svenska språket. Det borde vara självklart att undervisa på ett språk som eleverna förstår. Se också vår partimotion En grundskola med kvalitet och mångfald, 2008/09:Ub526, där fler förslagspunkter finns. Barn har rätt till goda kunskaper såväl i svenska språket som i sitt modersmål, i de fall det inte är svenska. Goda kunskaper i modersmålet ger dessutom bättre förutsättningar för att lära sig ett andra språk bra. Att skolan erbjuder en bra modersmålsundervisning är således både en fråga om att barn ska ha rätt till sin kultur och att skapa goda förutsättningar för att alla elever ska utveckla goda kunskaper i svenska språket, vilket är ett av skolans viktigaste ämnen. anser att modersmålsundervisningen måste prioriteras och i större utsträckning erbjudas under ordinarie skoltid. var det av de berättigade barnen i som fick modersmålsundervisning. Det är viktigt att eleven inte känner att de missar för mycket av annan undervisning genom att delta i modersmålsundervisningen. En lösning kan vara att lägga undervisningen vid tillfällen då alla elever får välja vad de vill studera. I grundskoleförordningen finns också en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenskan obehindrat att tillgodogöra sig annan undervisning, till exempel matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska språket tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte är duktig i svenska. Att undervisningen blir mer effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår säger sig själv. anser därför att ämnesundervisning i större utsträckning bör ges på elevernas modersmål. sker detta i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Nyanlända elever som har en god skolbakgrund upplever ofta att deras ämneskunskaper får ligga i träda medan de enbart ägnar sig åt att lära sig svenska. Detta är inte acceptabelt och det är därför viktigt att skolan, som man satsar på undervisning i såväl modersmål som svenska språket, också erbjuder ämnesundervisning på modersmålen. De ämnen som framför allt är aktuella är matematik och engelska. Dessutom bör studiehandledning på modersmål erbjudas för att underlätta för eleverna i samtliga ämnen. Det är allra viktigast att elever som anlänt till får ta del av sådan undervisning. är det många flerspråkiga elever som inte når kunskapsmålen i olika ämnen. För många av dessa skulle möjligheterna att nå målen öka väsentligt om de fick ämnesundervisning och studiehandledning på modersmålet till dess att eleven kan svenska tillräckligt bra för att få all undervisning på svenska. Skolorna bör erbjuda ett större utbud av språk som eleverna kan välja. Ofta erbjuds enbart de traditionella språken tyska, franska och spanska. I dagens internationaliserade värld är många andra språk minst lika relevanta. Stora språk som ryska och mandarin blir till exempel allt populärare. Vi anser att skolorna i ökad utsträckning även bör erbjuda undervisning i språk som talas i det mångkulturella . Det kan vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än till exempel tyska. Förutsättningarna att bli riktigt duktig kan också vara betydligt bättre om man har skolkamrater och vänner att tala med som har språket som modersmål. Grundskolor får enligt dagens reglering erbjuda språk som det finns rimlig chans att tro att eleverna kan fortsätta studera vid gymnasiet. På gymnasienivå får nya språk erbjudas och ska anordnas om antalet som önskar läsa språket uppgår till minst fem. anser att kommuner och andra huvudmän bör arbeta aktivt för att främja intresset bland elever för att läsa andra språk och informera om de möjligheter som finns. Grundskolor och gymnasieskolor bör samarbeta för att erbjuda fler språk som är levande och talas i . 5.2.1.4Modersmål meriterande till högskolan reformerades reglerna för antagning till högskolan så att vissa ämnen väger tyngre än andra vid urval. Sådana kurser är bland annat fördjupningskurser i matematik och kurser i moderna språk. Syftet är att få fler att läsa språk på gymnasiet. Alla språk som läses enligt kursplanen för moderna språk är meriterande. Modersmålsundervisningen har dock en egen kursplan och räknas därför inte som ett extra meriterande ämne. vill att så länge språkstudier är extra meriterande vid antagning till högskolan så ska detta gälla även studier i modersmålet. Fler elever bör också ges möjlighet att få betyg i sitt modersmål genom prövning. Elever ska ha rätt att få kunskaper i alla språk prövade oavsett om dessa erbjuds i kommunen eller inte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg i modersmål ska vara meriterande vid antagning till högskolan på samma sätt som betyg i moderna språk. 5.2.1.5Rätt till modersmål i förskolan Det är i förskoleåldern som språkutvecklingen är som mest intensiv. Det är dessutom så att barn som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre förutsättningar att lära sig ytterligare ett språk. På så vis gynnas även kunskapsutvecklingen i svenska språket av en satsning på modersmål. Nästan alla kommuner har barn med ett annat modersmål än svenska i förskolan. Trots detta ges stöd i modersmålet endast i ett åttiotal av 290 kommuner. fick av barnen som har ett annat modersmål än svenska modersmålsstöd. fick däremot av de aktuella barnen motsvarande stöd. Många kommuner hade 2002 avvecklat modersmålsstödet helt. Modersmålsstödet är reglerat i läroplanen, där det står att förskolan ska sträva efter att varje barn som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet samt sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Men denna skrivning räcker uppenbarligen inte till för att garantera att barnen får den hjälp som de borde få. har därför rekommenderat regeringen att förtydliga kravet på kommunerna att anordna modersmålsstöd i förskolan för barn med annat modersmål än svenska. anser därför att det behöver utredas hur rätten till modersmålsstödet kan regleras i lag och skärpas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att rätten till modersmålsstöd i förskolan. 5.2.2Förstärk rätten till sfi Kunskaper i svenska är en förutsättning för arbete. De medför att individens möjligheter till egenmakt och självförverkligande ökar. En person utan tillgång till varken det talade eller det skrivna språket i det land där han eller hon bor riskerar att bli marginaliserad och få svårt att utöva och tillvarata sina rättigheter. Vi anser därför att alla personer som invandrar till och som inte har tillräckliga kunskaper i svenska språket ska erbjudas utbildning i svenska. Vi vill att detta ska vara en oavvislig rätt. Utbildningen ska anpassas till den enskildes behov och förutsättningar. granskade sfi och menar att det är okänt om sfi leder till grundläggande kunskaper i svenska och därigenom bland annat stärker deltagarnas ställning på arbetsmarknaden.