ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub427 · 2008-09-30 00:00:00 — Det nordiska inslaget i den svenska skolundervisningen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nordiska inslaget bör främjas som tillval i den svenska skolundervisningen i såväl som gymnasiet. De nordiska länderna utgör en geografisk och kulturell enhet med en i stora stycken gemensam historia och med ett omfattande samarbete på många områden i samhället. Undervisning om samhällsorienterade frågar ur ett nordiskt perspektiv samt språken i de nordiska länderna bör därför i globaliseringens tidevarv vara ett möjligt tillval i undervisningen. Det nordiska inslaget i undervisningen bör introduceras redan på lågstadiet, och eleverna bör efter hand få sådana kunskaper i särskilt danska och norska att de kan förstå lättare texter, kan ta del av radio- och tv-program samt vågar samtala med människor som talar danska eller norska. Även egen läsning av nordisk litteratur och tidningar bör möjliggöras genom undervisningen. Det är uppenbart att en större ömsesidig förståelse av de skandinaviska språken skulle öka det kulturella, och även det kommersiella, utbytet över nationsgränserna. I sammanhanget är dock studierna av danska och norska i dagens svenska skola långt ifrån tillräckliga. Vi befinner oss dock långt ifrån denna för det framtida nordiska samarbetet och utbytet rimliga målsättning. Allt för ofta får vi uppleva det faktum att svenskar föredrar att tala engelska när de t.ex. träffar någon från . Det är en kraftig, och helt onödig, avståndsmarkering från det danska och det är ett underkännande av dagens skolundervisning på området. I vår allt mer globaliserade värld skulle en utökad undervisning av de skandinaviska språken och samhällslivet bidra till att den skandinaviska kulturen fortsatt värnas och utvecklas.
mot · GW02Ub440 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att låta läxor vara en del av skoldagen. Läxor är ett vanligt sätt för barn att lära in uppgifter i skolan. I de lägre årskurserna är det inte lika vanligt som i de högre och i gymnasieskolor. finns det även skolor som inte tillämpar läxor alls, utan som på olika sätt ger eleverna möjlighet att lära sig inom skolans ram, genom möjligheter till egna studier med eller utan handledare. Det finns således både fördelar och nackdelar med att ha läxor i skolan. Om man har svårt att lära kan det kännas oöverstigligt att också få med sig läxor hem, kanske föräldrarna inte kan ämnet eller har svårt att hjälpa till med läxorna. Då är det viktigt att man får andra möjligheter att klara sitt ämne på ett bra sätt. Språkinlärning är en del av undervisningen i skolan där det kan vara bra att få läxa, för att i lugn och ro kunna öva sig. I barns och ungdomars liv finns också ett stort behov av att få ha fritid, att röra på sig, träffa kompisar och kanske delta i föreningsliv. Men alltför många och långa läxor inkräktar på det utrymme fritiden har . Därför är det viktigt att läxorna är meningsfulla och inte så många att det mesta av fritiden går åt till läxläsning. Läxorna ska vara en hjälp och komplement till den kunskap som läraren ger under lektionstid. Att ordna läxhjälp inom skolans ram kan vara ett bra sätt att få hjälp för de elever som vill och behöver det. Det är viktigt att man inom skolvärlden har kontroll på läxläsningen, att lärarna samordnar sina läxor så att det inte blir alltför mycket hemarbete samma vecka samt att man ordnar läxhjälp inom skolans ram. Vi anser att målsättningen bör vara att läxorna ska vara en del av skoldagen, inte en del av fritiden. i (s)
mot · GW02Ub449 · 2008-09-29 00:00:00 — Flexibilitet i studiemedlet för unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbättrat studiemedelssystem. För den som önskar bedriva studier vid högskola eller annan eftergymnasial utbildning finns möjlighet att ansöka om studiemedel. Bidragsdelen kan du få till och med det år du fyller 54, men rätten att låna begränsas från det år du fyller 45. För studier vid en förberedande eftergymnasial utbildning finns en åldersgräns som innebär att studiemedel kan beviljas först det läsår då studenten fyller . Detta innebär att studenter har sämre möjligheter till studiefinansiering under sina studier än om de studerat vid en högskola. För många studenter är en förberedande utbildning nödvändig för att kunna söka en högre utbildning vid högskola eller universitet. På grund av sin ålder missgynnas ungdomar som söker en förberedande utbildning direkt efter gymnasiet. Den flexibilitet som ska genomsyra skolgången med en undervisning som i både innehåll och takt anpassas efter elevens behov och förutsättningar motverkas genom denna reglering. Jag anser därför att en översyn av studiemedelssystemet bör göras, så att större vikt kan fästas vid studenternas livssituation och mindre vikt vid studenternas ålder.
mot · GW02Ub466 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ett nytt universitet. Det är avgörande att förmår upprätthålla en forskning i världsklass och det kräver strategiska satsningar. En utbyggnad av den högre utbildningen i och ett nytt universitet skulle förstärka förutsättningarna för tillväxten i hela landet. Väl medveten om att den kraftiga satsning som skett på kvantitet gör behovet av att nu satsa på kvalitet före kvantitet extra angelägen. har det breddade utbudet bekräftat att nya högskolemiljöer öppnar dörren till högre utbildning för nya grupper och för nya arbetsmetoder. är ett mycket gott exempel på just detta. Högskolan inrättades efter ett riksdagsbeslut . Bakgrunden till högskolan var bl.a. att övergången till högre studier var låg i södra , arbetslösheten hög och segregationsproblemen tenderade att öka. Redan från början klargjordes att det var ett nytt universitet och inte en ny regional högskola som skulle byggas upp. ställde forskningsresurser till förfogande genom avkastningen från som bildades i samband med avskaffandet av löntagarfonderna. Högskolan har som uttalat mål att utbildning och forskning ska vara såväl mångvetenskaplig som mångkulturell. I högskolans utbildning och forskning belyses och problematiseras mångkulturella och mångvetenskapliga frågor inom humaniora, samhälls- och naturvetenskap. I detta arbete har man god kontakt med nationella och internationella forskningsmiljöer. Det är viktigt att minska den sociala snedrekryteringen, bryta könsmönstren och öka andelen kvinnor i professorskåren. Här utgör de nya universiteten en möjlig injektion. skulle som universitet förstärka den bilden. Högskolan har visat att man breddat rekryteringen från studieovana miljöer och tydligt rekryterat från söder om söder samt . Andelen kvinnliga docenter har ökat. Andelen kvinnliga professorer är nästan dubbelt så hög som den nationella nivån. har generell kandidat- och magisterexamensrätt. lämnade man in sin första ansökan till regeringen om att få bli universitet. har ingenting hänt. Istället för att gå vidare med denna ansökan tittade den tidigare regeringen på om KI, KTH och skulle kunna forma ett nätverksuniversitet. Skälet för detta verkar främst vara den gamla regeringens politiska låsning till att det bara ska finnas ett tydligt universitet i varje region. Här föreslås att ger regeringen till känna vad som här anförts om att ge ett nytt universitet på .
mot · GW02Ub517 · 2008-09-25 00:00:00 — Privatekonomi som en del av skolans undervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi som en del av skolans undervisning. Allt fler människor lånar pengar till konsumtion, både till stora och små inköp. Så kallade sms-lån där man genom några enkla tryck på mobiltelefonen kan låna mindre belopp men till höga räntor har lockat många, inte minst yngre personer. Personer som har problem med skuldsättning och i värsta fall får kronofogden efter sig har ökat . har antalet skuldförelägganden hos kronofogden och personer som ansökt om skuldsanering nästan fördubblats. Skuldsättningen har också ökat markant hos just yngre personer, vilket är särskilt oroväckande. Oavsett behovet av eventuella lagskärpningar inom området är det viktigaste ändå att människor har kunskap om sin privatekonomi. Om kunskapsnivån ökar skulle också antalet osunda skuldsättningar och fall hos kronofogden minska. Redan i skolan måste alla människor ges grundläggande kunskaper om hur man sköter sin privatekonomi. Med den utökning av finansiella produkter som erbjuds till vanliga konsumenter har också kraven på kunskaper inom privatekonomi ökat markant. Därför bör privatekonomi ingå som en självklar del av undervisningen i skolan. ingår översiktlig nationalekonomi som en del av samhällskunskapens undervisning på gymnasienivå men privatekonomi finns inte för andra program än ekonomisk inriktning på gymnasiet. Det riskerar att ge dåliga förutsättningar för personer att klara sin privatekonomi och fatta kloka beslut om olika övervägningar som måste göras. har infört economic well-being som ett eget ämne för elever i högstadieålder. Det kan finnas andra sätt än att införa privatekonomi som eget ämne på schemat för att öka ungdomars medvetande och kunskap i ämnet. Det kan istället vara en integrerad del av andra ämnen eller att särskilda temadagar anordnas då eleverna får fördjupa sig i ämnet. Dessa frågeställningar måste en utredare se över och ge svar om vad som är lämpligast. Oavsett på vilket sätt undervisningen arrangeras ska den förmedla kunskaper om såväl den finansiella sektorns betydelse och funktion som de vanligaste finansiella produkterna man behöver för att spara, låna, försäkra och investera. I detta inkluderas bland annat grundläggande konsumenträttigheter, att kunna beräkna förväntade kostnader och avkastning efter betalda avgifter för olika produkter samt att bli medveten om risktagande vid olika penningplaceringar. Det ingår också att få kunskap om köparens ansvar att förvissa sig om avtalspartners ekonomiska situation och förmåga att fullfölja ett avtal samt betydelsen av att ha balans i sin privatekonomi.
mot · GW02Ub518 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering av utländska examina. Det är en allmän uppfattning att är dåligt på att ta tillvara invandrares yrkeskompetens. Alltför ofta får vi höra berättelser om personer med akademiska utbildningar som antingen saknar jobb eller har väldigt lågt kvalificerade arbeten. Detta är ett gigantiskt slöseri med både mänskliga och ekonomiska resurser. måste bli bättre på att tillvarata den kompetens som finns i vårt land i form av människor från andra länder. Det måste bli lättare att få en utländsk examen validerad i , och arbetsförmedlingarna måste bli bättre på att se den kompetens som finns hos personer med examen eller yrkeserfarenhet från andra länder. Ett exempel som tydligt illustrerar problematiken är en person från som var utbildad elektriker men som på en arbetsförmedling fick reda på att hans utbildning inte var värd något i . När han väl fick hjälp av ett socialt företag att söka jobb med hjälp av sin elektrikerutbildning fick han jobb . Det är ett exempel på när myndigheter agerar bromskloss och där engagerade medarbetare i privata företag hittar andra möjligheter. Det är också ett exempel som visar på vikten av validering, att personer som kommer från andra länder får sin kompetens validerad så att de kan få användning för den i . Det är ett slöseri av stora mått både med mänskligt och ekonomiskt kapital att inte se och använda dessa personers kompetens. Det pågår en utredning som ska se över möjligheterna för en bättre validering av utländska yrkeskunskaper och examina för personer som invandrat till . Ett förslag vi vill se är att Arbetsförmedlingen ska ha som krav att nyttja och använda examina som personer har fått från andra länder även om de inte är giltiga i . I flera yrken, inte minst inom yrkesutbildningar, kan dessa vara väl värda även om de inte har någon officiell status i .
mot · GW02Ub550 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomi i skolan för alla elever. Den praktiska delen i ekonomiutbildningen i gymnasiet är inte tillräcklig. Vid ett besök i en detaljhandelskedja fick vi klart för oss att i stort sett varje nyanställd 20-åring inte kunde förklara hur det kom sig att momsen tycks vara både och i . Dessutom ökar antalet ungdomar med betalningsanmärkningar och i skuldfällor. Det senare tycks inte minst bero på att det mot bättre vetande kan verka mer förmånligt med ett sms-lån än ett vanligt banklån. I av finansiell kris är det också en fördel med en allmänhet som har en ökad förståelse för hur räntor, inflation och sparande hänger ihop och påverkar privatekonomin. Lägg därtill ökade krav på att kunna bedöma vilket pensionssparande som passar respektive person. Här har skolan en viktig roll att fylla. I gymnasieskolan måste finnas en bred utbildning i privatekonomi, hur skatter och avgifter fungerar, konsumentfrågor, kredit- och finansväsende, sparande och pensionsfrågor. Grundläggande juridiska kunskaper såsom grunderna i avtalsrätt skall också tillföras. Det är ett rimligt mål att varje gymnasieelev skall begripa ett hyreskontrakt och ett avbetalningskontrakt när de lämnar gymnasiet.
mot · GW02Ub585 · 2008-09-30 00:00:00 — Barns intresse för naturvetenskap och teknik tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera barns intresse för naturvetenskap och teknik. Man brukar säga att barn är fascinerade av rymdfärder och dinosaurier, men sedan svalnar intresset . För att få fler naturvetare och ingenjörer gäller det att barns intresse för dessa ämnen bibehålls så att deras nyfikenhet på naturvetenskap och teknik kan breddas. I och med första rymdfärd talades det mycket om att använda uppmärksamheten kring hans färd för att öka barns och ungdomars nyfikenhet på naturvetenskap och teknik. Själva händelsen i sig hade denna funktion och vissa särskilda insatser gjordes, särskilt i samband med rymdhjältens återkomst till hemlandet, men potentialen utnyttjades inte till fullo enligt vår åsikt. Nutidens rymdverksamhet innehåller så mycket fascinerande lärostoff att den känns som en outtömlig källa att ösa ur. Genom att anknyta till personer som och rymdforskning och rymdindustri i kan unga få en handfast inblick i och inspiration från detta område. skall göra sin andra rymdfärd, och den kan bli en utmärkt startpunkt för en långsiktig satsning på att använda verksamhet i rymden som ungdomens inspirationskälla. Regeringen bör ta initiativet till en sådan satsning som spänner över myndigheter, forskningsinstitutioner och små och stora rymdföretag.
mot · GW02Ub588 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta skolbiblioteken omfattas av den nya skollagen i stället för som av bibliotekslagen. Medan de flesta länder haft en positiv språkutveckling har gått i motsatt riktning. Läs- och skrivkunnigheten har försämrats drastiskt och bara en tredjedel av landets 15-åringar läser för nöjes skull. Landets skolbibliotek har utarmats och detta har drabbat eleverna mycket negativt. Biblioteken är inte enbart till för rekreation; studier visar att bra skolbibliotek kan förbättra elevernas läskunnighet med upp till 18 procent.1 Regeringen har uppmärksammat problemet med bristfälliga språkkunskaper och aviserat en läsa-skriva-räkna-satsning på 900 miljoner kronor2. Nästa steg borde vara att säkerställa alla elevers rätt till ett komplett skolbibliotek. Långt ifrån alla hem har välfyllda bokhyllor och statistik visar att våra barn får allt sämre tillgång till böcker i hemmen. Detta gör bibliotekens roll än viktigare från rättvisesynpunkt. 5 § Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. 7 § Kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Bibliotekslagen slår därmed fast att kommunerna, och därigenom indirekt varje enskild skola, ansvarar för skolbiblioteken. Problemet är dock att det aldrig tydligt definieras vilka krav som ställs på ett skolbibliotek. Detta innebär att bibliotekens storlek, utbud och kvalitet varierar mycket kraftigt mellan olika skolor, kommunala såväl som fristående. Regeringen arbetar nu med att utforma en ny skollag och därigenom har vi ett bra tillfälle att i lag säkerställa alla elevers rätt till ett välutbyggt skolbib-liotek. Genom att låta skolbiblioteken omfattas av den nya skollagen i stället för som av bibliotekslagen skulle vi få en större tydlighet vad gäller skolans ansvar och vilka kriterier ett skolbibliotek bör uppfylla. Därigenom skulle alla barn få lagstadgad rätt till ett välfungerande skolbibliotek.
mot · GW02Ub604 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa ett avskaffande av fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Tanken på en fribeloppsgräns är felaktig. Systemet får som konsekvens att om en student jobbar för mycket och därmed betalar skatt som bidrar till statens inkomster sänks studiemedlen för resten av terminen. Den nuvarande politiken genomsyras av ett synsätt där studenter delas in i kategorier. En student är en student. En arbetare är en arbetare. Men alla vet ju att det inte är så, speciellt inte på en modern arbetsmarknad. Hela tjänar på ett modernt synsätt på arbetsmarknaden. Fribeloppet tillhör inte en modern utbildningspolitik på en modern arbetsmarknad. Det är rimligt att göra en indelning mellan bidrag och lånedel, där fribeloppet måste avskaffas i vart fall för lånedelen av det studiestöd som erbjuds. Det är rimligt att lånedelen står opåverkad av extrainkomster från arbete eftersom det premierar flit. Däremot kan bidragsdelen av studiestödet trots detta fortfarande påverkas av extrainkomster. Utan fribeloppsgräns kan fler betala mer av sin utbildning själva genom att minska lånedelen. Det nuvarande systemet med fribelopp försvårar studenters möjligheter att förbättra sin ekonomiska situation. Flera studenter görs beroende av studiemedelssystemet, trots att de kan och vill arbeta mer. Alla tjänar på ett avskaffande av fribeloppsgränsen. Fler studenter kan hel- eller delfinansiera sina studier, vilket är bra ur flera aspekter. Fler kan avsluta sina studier utan att vara maximalt belånade. Arbetslivserfarenhet från studietiden gör det lättare att få jobb. Svartjobben minskar eftersom studenter inte behöver dölja sin inkomst. Ökat samarbete mellan olika företag och institutioner när studenter skriver uppsats eller genomför projekt skulle komma till stånd. Staten kan spara pengar eftersom fler ges möjlighet att låna mindre. Det kan ligga en viss logik i att begränsa studiestödet till den som ändå klarar att försörja sig. Men studielånen ska ändå betalas tillbaka, varför de inte alls borde påverkas av inkomst om studenten inte så önskar. Vad gäller bidragsdelen kan det vara motiverat att den som inte har behov inte heller erhåller bidraget, varför fribeloppet även fortsättningsvis kan gälla i fråga om bidragsdelen av studiemedlet. Staten ska uppmuntra flit inte motarbeta det. behöver fler flitiga och arbetsamma människor, och fribeloppet motverkar det. Det är kontraproduktivt, och incitamentsstrukturen är negativ. Arbete ska löna sig också för studenter. Därför måste fribeloppet avskaffas i varje fall vad gäller lånedelen. i (m)
mot · GW02A2 · 2008-10-01 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:3 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. avslår proposition 2008/09:3 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen. Propositionen innehåller förslag om reglerna för återkrav av arbetslöshetsersättning, dröjsmålsränta, avräkning m.m. Enligt bör regler kring återbetalning av arbetslöshetsersättning vara så tydliga att en försäkrad person i förväg kan förutse effekterna av dessa. Reglerna kring arbetslöshetsförsäkringen är komplicerade och har ändrats mycket . Handlar man i god tro bör detta ensamt vara grund för eftergift om krav av återbetalning och ränta i denna komplicerade försäkring. I remissomgången har bl.a. Justitiekanslern framfört detta krav. När utformningen av villkoren vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen utarbetas bör det ske med stor noggrannhet, med beaktande av regelverk inom andra välfärdssystem, samt så att de som skall verkställa besluten har möjlighet att tolka de nya reglerna samt utbilda sin personal. Det sistnämnda är inte minst viktigt för att inte riskera så att det inte blir som när reglerna kring sjukersättning snabbt ändrades och ansvariga politiker gav personal skulden för felaktiga tolkningar av riksdagsbeslut. I sitt remissvar till promemorian (Ds 2007:53) säger () följande: Inga omotiverade skillnader bör finnas mellan de olika välfärdssystemens återkravsbestämmelser. Det är anmärkningsvärt att arbetslöshetsförsäkringens återkravsregler inte ingår i utredningen dir 2007:177 (Enhetligare regler om återkrav) som ska se över de samlade återkravsbestämmelserna i välfärdssystemen. Särskilt märklig framstår denna brist på samordning då både utredningen regler om återkrav och den som SO här har att yttra sig över syftar till att öka likformigheten mellan regelverken. Av dir 2007:177 framgår att avsikten är att reformera återkravsreglerna inom arbetsmarknadsområdet separat, för att senare genomföra en översyn av dessa regler. Det förslag som SO har att yttra sig över får med andra ord betraktas som ett provisorium. SO anser att det saknas skäl att införa provisoriska ändringar av återkravsbestämmelserna. SO anser framför allt att inga provisoriska regeländringar avseende ränta på återkrav bör genomföras, då sådana ändringar innebär ett mycket omfattande och kostsamt arbete med att anpassa a-kassornas handläggningssystem. Förslaget att behandla arbetslöshetsförsäkringens återkravsbestämmelser separat från övriga välfärdssystem direkt motverkar den likformighet mellan regelverken som förslaget syftar till att främja. Förslaget medför en kraftig ansvarsförskjutning mellan stat och individ, varför behovet av en djupare analys är påtaglig. delar SO:s bedömning. Regeländringar som berörs i denna proposition bör inte genomföras utan att utredningen med direktiv 2007:177 även behandlar frågor som rör återkrav m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen. bör därför avslå propositionen. Detta bör besluta.