ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02T13 · 2008-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:53 Godkännande av motorfordon m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av högre överlastavgifter för att minska antalet överlaster på våra vägar. har regelbundet mätt axellaster och bruttovikter på ett antal platser i landet. En viss förbättring har skett , men inte tillräckligt snabbt, utan överlaster är fortfarande ett stort problem. Upp mot vart fjärde lastat fordon med en bruttovikt över körde med överlast . Det är den genomsnittliga siffran i mätningar. Överlaster innebär att slitaget på våra vägar och broar ökar, vilket förkortar livslängden på dem. Det krävs att vägarna underhålls oftare än beräknat, vilket innebär ökade kostnader för samhället. blir konkurrenssituationen mellan företag som kör lagligt och de som kör med överlast orättvis. Förutom slitaget på vägarna är dessa tunga fordon också en fara för trafiksäkerheten, eftersom tunga laster försämrar köregenskaper för en lastbil. Enligt underkändes dessutom var tredje lastbil, och nästan vartannat av de tunga släpen på grund av att de inte klarade kraven på bromsarna. Den som bryter mot bestämmelserna om överlast kan dömas till böter och fordonsägaren påföras avgifter för överlasten. samarbetar på olika sätt med åkeribranschen, transportköpare, och för att åstadkomma större respekt för och efterlevnad av reglerna. Trots seriöst arbete hos myndigheter och branschorganisationer, finns det alltför många företagare som fortsätter att pressa priser genom att köra med överlaster och transportköpare som inte tar sitt ansvar för samhällsekonomin eller för trafiksäkerheten. Därför är det angeläget att regeringen ser över hur man genom högre överlastavgifter kan minska problemet och faran med överlastade fordon på våra vägar.
mot · GW02Ub3 · 2008-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning inom den arktiska regionen. Effekterna av klimatförändringen har inneburit att den arktiska regionens synlighet har ökat markant. I regeringens proposition 2008/09:50 lyfts forskningen inom klimatområdet fram som ett strategiskt insatsområde, vilket är positivt. Inom humaniora och samhällsvetenskap bör även forskning om befolkningens, och särskilt ursprungsbefolkningens, situation i den arktiska regionen lyftas fram. Ett viktigt instrument inom klimatforskningen är det internationella samarbete som initierats av om att stärka och vidareutveckla de observationsnät som är grundläggande för kunskapen om inom ramen för SAON, . Ett närmare nordiskt samarbete för att förbättra samordningen av nordiska observationssystem i den arktiska regionen kan skynda på processen i den arktiska regionen. Viktigt är också att alla tillgängliga data delas så att de blir lättillgängliga för forskare, ursprungsbefolkning, studenter och övriga intressenter. Internationellt samarbete är ett mycket viktigt inslag i dagens högre utbildning och forskning; i propositionen pekas särskilt på att denna dimension av forskningspolitiken behöver förstärkas. är ett exempel på ett sådant internationellt samarbete mellan universitet och högskolor som förbättrar möjligheterna för människor i den arktiska regionen att ta del av högre utbildning, stärker de arktiska folkens gemensamma identitet och utvecklar kunskap inom specifikt arktiska forskningsområden. Det är angeläget att fullt ut deltar i denna samverkan och att prioriteras av de högskolor och universitet som deltar i detta samarbete: , och . Det är därför viktigt att regeringen tydligt markerar betydelsen av detta samarbete. Det internationella polaråret, IPY 20072008, avslutas . Satsningen har även omfattat forskning inom humaniora Human Dimension. Det är av yttersta vikt att resultaten från denna forskningssatsning i polarområdena följs upp. Den demografiska utvecklingen i den arktiska regionen är oroande och kräver särskilda forskningsinsatser för att kunna motverka den negativa trenden. The Survey of Living Conditions in the Arctic, SLiCA, är ett internationellt forskningsprojekt som fokuserar på förståelsen av levnadsvillkoren i den arktiska regionen. Det är av största vikt att det svenska engagemanget i detta projekt bibehålls och att de svenska resultaten från undersökningen bearbetas ytterligare. Det är även angeläget att resultaten från SLiCA-undersökningen beaktas i den kartläggning av hälsosituationen bland de nationella minoriteterna som getts i uppdrag att genomföra. Forskningen inom förnybar energi är av största betydelse för vårt samhälle. Ett område som kräver ytterligare forskning är potentialen för utbyggnad av vindkraftverk i den arktiska regionen, utan att en sådan utbyggnad stör naturlivet eller människors rekreationsmöjligheter. Forskningen inom detta område kunde med fördel genomföras av t.ex. i samarbete med . Ett sådant samarbete kunde vara till nytta för hela den arktiska regionen.
mot · GW02Fi13 · 2008-12-18 00:00:00 — med anledning av redog. 2008/09:RRS12 styrelses redogörelse angående Avveckling av myndigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om granskning gällande avveckling av , , , och . granskning av fem myndighetsavvecklingar visar på brister i effektivitet, uppföljning och flexibilitet från regeringens sida. På grund av detta har avvecklingen av , , , samt NOU inte genomförts på ett tillfredställande och effektivt sätt. I sin rapport pekar på ett par områden där regeringen har brustit i sin hantering av avvecklingarna. Granskningen visar att regeringen inte har gett berörda myndigheter den nödvändiga information som krävs för att kunna genomföra uppdraget på ett effektivt sätt. Revisionen visar också att regeringen, trots sitt uttalade syfte om ökad effektivitet i statsförvaltningen, i tre fall inte har upprättat några problem- och konsekvensanalyser för besluten om avveckling. Detta finner vi mycket anmärkningsvärt. Särskilt allvarligt finner vi just detta när det gäller avvecklingen av . Konsekvenserna av regeringens saktfärdiga handlande har i detta fall resulterat i att man har slösat bort anställdas kunskap och kompetens inom ett område som blir allt viktigare. Arbetet med och kunskapen om hur vi ska komma tillrätta med ojämställdheten på arbetsmarknaden samt hur vi ska utforma framtidens arbetsplatser så att anställdas hälsa inte försakas och sätts på spel är mycket viktigt. Därför finner vi inte bara det bristfälliga arbetet runt själva avvecklingen för uppseendeväckande utan även själva beslutet om en avveckling av . Vi ser också allvarligt på det faktum att regeringen har slarvat med skattebetalarnas pengar när man inte har prioriterat effektivitet . pekar på brister i uppföljning och kunskapsinhämtning under arbetets gång vilket inte bara försvårat situationen här och , utan det försvårar även liknande processer . Vi menar att avvecklingarna i några av de fall som tar upp enbart gjorts mot bakgrund av ideologiska motiv snarare än syftet om mindre administration och ökad effektiv statsförvaltning. I de fall då detta varit anledningen till nedläggning har inte bara skattepengar gått förlorade, utan även anställdas kunskap. Det är ett slöseri med såväl våra gemensamma resurser som erfarenhet och kompetens.
mot · GW02MJ2 · 2008-12-03 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:76 Forum för prövning av slutförvaringssystem för använt kärnbränsle eller kärnavfall tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att komplettera lagförslaget med ett tillägg som försäkrar att prövningen sker vid den domstol som ligger närmast slutförvaret. Propositionens avsikt är att göra det möjligt att vid en ansökan om att få bygga en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnkraftsbränsle få dessa prövade som en helhet i en miljödomstol, även om anläggningarna finns på olika platser och enligt faller under olika miljödomstolars ansvar. Denna tanke är bra och stöds av . Förslaget får dock en oönskad följd genom att det gör det möjligt för industrin att fritt välja vilken av miljödomstolarna den vill att ansökan ska prövas av. Frågan kan bli aktuell om kärnkraftsindustrins avfallsbolag t.ex. väljer att ansöka om att få bygga ett slutförvar i Forsmark och en inkapslingsanläggning i . Industrin kan då lämna in ansökan vid Miljödomstolen i i stället för vid Miljödomstolen i /. Detta är en icke osannolik utveckling eftersom inkapslingsanläggningen har varit tänkt att ligga bredvid mellanlagret CLAB vid och de första resultaten av platsundersökningarna visar ett berg-et i Forsmark är tätare än i . menar att en ansökan om att få bygga ett slutförvar ska behandlas av den miljödomstol som ligger närmast själva slutförvaret eftersom detta är den stora miljöfrågan. Även om inkapslingsanläggningen innebär miljörisker är det mer fråga om en fabrik, medan prövningen av slutförvarets långsiktiga miljösäkerhet är en av en mycket högre dignitet. Denna miljöprövning kommer med säkerhet att bli den hittills största miljödomstolsprövningen när den kommer, och det är viktigt att allmänhet och lokala miljöorganisationer ges möjlighet att delta vid miljöprövningen. Det är inte endast lagstiftningen som styr vilken miljödomstol som industrin väljer att ansöka vid. Industrin kan komma att ta hänsyn till utomstående synpunkter i frågan när tidpunkten för ansökan kommer. Men anser att det vore bra för alla aktörer om frågan om var ansökan kommer att hanteras inte blir en osäkerhet när tiden för ansökan närmar sig. anser därför att den föreslagna lydelsen av texten ska kompletteras med en skrivning som försäkrar att prövningen sker vid den domstol som ligger närmast slutförvaret. Tillägget skulle kunna vara: Mål om slutförvar av använt kärnbränsle prövas av den miljödomstol inom vars område slutförvaret är beläget eller avses vara beläget. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening.
mot · GW02N9 · 2008-12-18 00:00:00 — Det finns alltså väldigt liten anledning att tro att den faktiska risken att fällas i domstol ska bli tillräckligt hög för att avskräcka vare sig fildelare i allmänhet eller en eventuell mindre grupp av storskaliga fildelare. Särskilt gäller det efter det mål i (B 8799-05) där domstolen slog fast att käranden måste styrka vem som satt bakom tangentbordet när brottet begicks. Så länge den principen gäller, och det inte blir praxis med intrångsundersökningar i vanliga fildelningsmål, kommer det även med den nya lagen att vara närmast omöjligt att fälla någon som nekar till brott. Vad som däremot kan hända är att det uppstår en rädsla för att domstolar ska döma folk utan en korrekt bevisning. Tyvärr finns det också ett visst fog för en sådan rädsla; den som får ett felaktigt kravbrev kommer att sitta i en svår och ekonomiskt tung sits. Den rädslan skulle då gälla såväl dem som fildelar illegalt som andra, och t.ex. riskera att leda till färre öppna nätverk. Vi menar att möjligheten att koppla upp sig mot nätet på kaféer, i offentliga lokaler eller genom tjänster som Fon är för viktig för att äventyras. Färre öppna nätverk är en av de värsta konkreta risker vi kan se med lagförslaget. Ett vanligt påstående i debatten har varit att fildelningen vuxit sig särskilt stark just i . Det har sedan förklarats med antingen att vi skulle ha en mindre hårdför lagstiftning eller att vi var tidiga med bredbandsutbyggnaden. ger bara ett halvt stöd för det påståendet. Enligt deras statistik fildelade visserligen av svenska folket , medan EU-genomsnittet var . är det en rad länder som ligger före i statistiken: , , , , och . , och , som använts som exempel på hur hårdare lagstiftning kan stoppa fildelningen, ligger på eller över EU-genomsnittet. Under genomsnittet ligger framför allt , med en relativt svag bredbandsutbyggnad, och länder som och där mycket få har tillgång till bredband. De här undersökningarna har överhuvudtaget inte försökt mäta vad som sker utanför nätet. En undersökning från visade att den illegala kopieringen utanför nätet var betydligt mer utbredd än den på nätet bland de av landets 1824-åringar som kopierade illegalt (den 7april 2008). Den snabba takt vi ser i utvecklingen av lagringsmedier innebär också att den formen av kopiering kan bli väl så effektiv. Trots sina många risker skulle förslaget till lagstiftning betyda mycket lite för kopieringsfrågan i stort. Framtidens kulturekonomi skulle inte bli starkare av att urholkar rättssäkerheten och integriteten på nätet ytterligare. föreslår att avslå propositionen. Vi uppmanar regeringen att återkomma med ett nytt förslag till implementering av EU-direktivet där de invändningar vi tagit upp i motionen beaktats.
mot · GW02Sf10 · 2008-12-17 00:00:00 — med anledning av redog. 2008/09:RRS9 styrelses redogörelse angående Sänkta socialavgifter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en uppföljning och utvärdering av sysselsättningseffekter av sänkta socialavgifter för alla unga ska genomföras. Regeringen satsar på ytterligare sänkta arbetsgivaravgifter för alla unga anställda i tron att det skulle vara ett effektivt medel att möta ungdomsarbetslösheten på. Regeringen tvingades skrota sitt ursprungliga förslag om sänkta arbetsgivareavgifter för delar av tjänstesektorn efter krav på att det bara skulle gälla företag med mindre än 250 anställda. Förslaget riskerade att bli allt för krångligt att genomföra, och leda till konkurrenssnedvridning och en försämrad sysselsättningseffekt. I stället satsar regeringen ytterligare på sänkta arbetsgivaravgifter för alla anställda som är . Arbetsgivaravgifterna har redan tidigare halverats för dem som är . Enligt regeringens egna beräkningar ska de sociala avgifterna för personer sänkas genom att avgiften enbart ska bestå av ålderspensionsavgiften och en fjärdedel av de övriga avgifterna. Detta trots att kraftigt ifrågasatt effektiviteten i regeringens metod att sänka de sociala avgifterna för alla unga för att skapa nya jobb. rekommenderar i stället regeringen att utvärdera den senaste nedsättningen för ungdomar och helt avveckla den regionala nedsättningen. Den senaste nedsättningen införde den borgerliga regeringen och den riktades till dem som anställer ungdomar mellan . De få ungdomsjobb som skapades kostade i genomsnitt vardera, enligt . ökar arbetslösheten och därmed också skillnaden mellan dem som har eller inte har arbete i samhället. Många unga får med en växande arbetslöshet ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det är allvarigt. Hela årskullar kommer att drabbas av regeringens oförmåga att hitta effektiva medel till att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi kräver att regeringen omarbetar sin illa fungerande strategi för att få fler unga människor i arbete. Det är inte rimligt att skattebetalarna, i stället för att finansiera nya jobb för de unga, ska subventionera företag som exempelvis . är största ungdomsarbetsgivare och företaget räknar med att subventionen regeringen står för kommer att uppgå till ca . Detta utan att hamburgerkedjan behöver skapa ett enda nytt ungdomsjobb. De 50 extra miljonerna kan ägarna till de ca 225 McDonaldsrestaurangerna i använda hur de vill: öka sina vinster, investera i sina restauranger eller anställa fler. Det här är en oerhört dyr och ineffektiv jobbpolitik. Mycket av pengarna kommer bara att gå ned i aktieägarnas fickor. Socialdemokraterna, de gröna vill ha andra mer kostnadseffektiva insatser, som tidsbegränsade anställningsstöd, fler och bättre praktikplatser i arbetslivet, arbetsmarknadsutbildning och lärlingsutbildning. Sänkningen av arbetsgivaravgifter för ungdomar beräknas kosta statskassan netto. Någon siffra på hur många nya jobb sänkningen kan ge har regeringen inte angivit.