mot · GW02Sf331 · 2008-09-11 00:00:00 — 4Varför drivs människor på flykt?7 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck9 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat11 7Utvecklingen i Europeiska unionen11 7.1Militariseringen av kontrollen av EU:s yttre gränser12 7.3Handlingsprogram för att bekämpa illegal invandring och utlokalisering av EU:s gränser utanför Europa16 8.3Utländska kvinnors stryktålighet en översyn av 2kap. 8.4Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning22 8.12Bortre gräns i asylprocessen29 8.13Visumkrav som medel att utestänga flyktingar från och EU29 8.18Förordnande av offentliga biträden i utlänningsärenden32 8.19Utbildning av nämndledamöter och offentliga biträden33 8.20Inrättande av en professur i migrationsrätt33 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett stopp för svensk vapenexport till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett svenskt initiativ i FN till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör avsluta sitt medlemskap i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansieringen av FN:s flyktingkommissariat.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat till att inkludera internflyktingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag av medel för FN:s flyktingkommissariats medverkan vid förvaltningen av EU:s yttre gränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en asyl- och flyktingpolitik i EU grundad på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om påkallande av nya förhandlingar om direktivet om transportörsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en förändring av EU:s politik beträffande återtagandeavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initiativ till en översyn av förordningen om fördelningskriterier för ansvaret för asylsökande i syfte att dessas egna val ska vara styrande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör ta initiativ till en omarbetning av skyddsgrundsdirektivet i de delar som strider mot internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att asylprocedurdirektivet om förfarandet för att bevilja och återkalla flyktingstatus måste omarbetas i de delar som strider mot internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör ta initiativ till upphävande av återvändandedirektivet och dess ersättande med ett nytt direktiv vars innehåll står i överensstämmelse med grundläggande humanitära principer, respekten för människors lika värde och EU-ländernas internationella åtaganden. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av utlänningslagen med förbättrade regler om anhöriginvandring i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring för att undantag ska kunna göras från huvudregeln om ansökan från utlandet när utlänningen har barn i , kvinnan i förhållandet är gravid eller sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad, detta även när ett lagakraftägande avlägsnandebeslut föreligger. begär att regeringen lägger förslag till lagändring för att komma till rätta med de fortsatta missförhållandena med avvisningsbeslut av kvinnor som misshandlats eller kränkts under den tvååriga prövotiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera ett genusperspektiv i kommande regleringsbrev till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en snar utvärdering av tillämpningen av den nya lagbestämmelsen om flyktingstatus på grund av förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flyktingstatus för HBT-personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av flyktingskapsbestämmelsen i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med internationell rätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 4kap. 2§ 2utlänningslagen så att det i praxis uppställda kravet på individualiserat hot utmönstras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan översyn av innebörden i begreppet yttre och inre väpnad konflikt i 4kap. 2§ utlänningslagen att det bringas i överensstämmelse med den internationellt accepterade folkrättsliga innebörden i begreppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i kommande regleringsbrev ge i uppdrag till att förordna om tortyrskadeutredningar i ärenden där den asylsökande uppgivit att han eller hon torterats. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tilläggsdirektiv till den pågående utredningen om en utvärdering av utlänningslagen om behovet av att lagreglera användandet av barnspecifik landinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt att utarbeta riktlinjer för utredningen och bedömningen av barns asylskäl. beslutar att 5kap. 6§ första stycket 1utlänningslagen ska ges följande lydelse: Om uppehållstillstånd inte kan ges på annan grund, får tillstånd beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation föreligger sådana särskilt ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör föreslå en ny bestämmelse i utlänningslagen om att avlägsnandebeslut inte ska fattas om det står klart att det inte går att verkställa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av 12kap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan lagändring att möjlighet ges till polisen att återlämna ett verkställighetsärende till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att organisera kurser i opartiskt användande av landinformation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlänningen alltid ska beredas skäligt rådrum för sin avresa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en bortre gräns i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka i EU för att korta ned listan över visumpliktiga länder och för att visumkrav inte används för att stänga ute flyktingar och kortsluta . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utfärda tydliga riktlinjer för handläggning av ärenden som gäller besöksvisum för att den ska genomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hänsynstagande till flyktingars integrationspotential bör utmönstras som kriterium för uttagning på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återgång till tidigare praxis vad gäller krav på ingivande av ansökan om familjeåterförening till svensk beskickning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tagande av nödvändiga mänskliga hänsyn vid uttagning av familjemedlemmar som fyllt på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ för treåriga planeringsperioder för uttagningar på flyktingkvoten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättande av en utredning med uppgift att se över bestämmelsen om förvar i 10 kap. utlänningslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sådan ändring i utlänningslagen att det blir möjligt att förordna offentligt biträde i ärenden som handläggs enligt Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att , alternativt länsrätten, bör förordna offentliga biträden i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett uppdrag till att ge förslag på organisering av utbildning av personal, migrationsdomstolarnas nämndledamöter och offentliga biträden, samt på vem eller vilka som bör vara huvudmän för en sådan utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en professur i migrationsrätt vid lämpligt universitet.2 1 Yrkandena 1, 2 och 46 hänvisade till UU. 2 Yrkande 45 hänvisat till UbU. är djupt oroat över flykting- och immigrationspolitikens utveckling både i och i Europeiska unionen (EU). Murarna runt EU byggs allt högre och alla legala möjligheter att ta sig till EU täpps till. Dessa frenetiska ansträngningar att stänga de andra ute får som konsekvens att både och övriga EU-länder systematiskt och i stor omfattning kränker asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter och medför att ett allt intensivare blodbad sker vid EU:s gränser. anser att denna utveckling måste brytas, detta för att värna rätten till undan förföljelse och de mänskliga rättigheterna i övrigt. Om vi tolererar att en resurssvag grupps mänskliga rättigheter kränks, bäddar vi för att andra gruppers mänskliga rättigheter kränks . 4Varför drivs människor på flykt? Enligt finns det omkring 200 miljoner migranter i världen. Av dem är 32,9 miljoner flyktingar, statslösa, internflyktingar m.fl. Majoriteten av världens flyktingar har flytt från politiskt förtryck, krig och våld. Den direkta orsaken till att nio av tio fördrivna människor tvingats fly är politiskt förtryck och väpnade konflikter. Dessa konflikter utkämpas till största delen med vapen som tillverkats i de rika industriländerna. Vapenhandeln har generat stora vinster för vapenindustrin som den orsakar död, förstörelse och massflykt. Även bidrar mycket aktivt till att människor tvingas fly genom att exportera vapen till länder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter och till länder som för krig. publicerade rapporten of Failures: Rights Violations. Här konstateras att kortsiktiga vinstintressen och politiska fördelar styr merparten av den internationella vapenhandeln. Amnesty föreslår i rapporten att alla regeringar, framför allt de i G8-länderna, inleder förhandlingar om ett fördrag om global vapenhandel. De fördragsslutande parterna ska enligt Amnesty bl.a. förbinda sig att inte tillåta internationella överföringar av vapen, om det skulle innebära brott mot deras förpliktelser enligt internationell rätt inklusive , vapenembargon och andra beslut av och internationella fördrag som förbjuder urskillningslösa vapen eller vapen som förorsakar onödigt lidande. Detta om vapnen sannolikt skulle komma att användas i strid med eller internationell sedvanerätt, särskilt när det gäller hot om våld eller användande av våld i internationella relationer, för att begå allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, för att begå allvarliga brott mot den internationella humanitära rätten i internationella konflikter, för att begå folkmord eller brott mot mänskligheten. publicerade svenska sektion, , och Svenska Freds ett gemensamt dokument om den svenska vapenexporten. Man konstaterar här att är världens nionde största vapenexportör. Svenska vapen bidrar alltså till att göda krig och konflikter, bidrar till brott mot mänskliga rättigheter, bidrar till fattigdom och stärker diktaturer. Exempelvis har granatgeväret , som produceras av , sålts till över 40 länder och använts i krig, bl.a. i , , , , och . Vidare har det svenska pansarskottet AT4 använts vid invasion av 1989 och i krigföring i och . Organisationerna fastslog också att trots att en grundläggande förutsättning för vapenexport enligt riksdagsbeslut är att mottagarländerna respekterar de mänskliga rättigheterna export tillåts till en rad länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna. riktlinjer för mänskliga rättigheter åsidosätts därmed systematiskt. har stora summor krigsmateriel för strid exporterats till nio länder där allvarliga brott mot mänskliga rättigheter förekommer. Härigenom legitimeras regeringarna politiskt som deras vapenmakt stärks rent konkret. Ett av de tydligaste sätten att legitimera en annan stats beteende är att sälja vapen till staten. ingick ett långtgående militärt samarbetsavtal med , en av världens mest brutala diktaturer, där politiska partier är förbjudna, demonstrationer olagliga och där kroppsbestraffning som piskning och amputering utdöms. riktar på sin egen hemsida hård kritik mot bristen på mänskliga rättigheter i landet. Det borde vara självklart att inte tillåta vapenexport till ett land där medborgarna skulle fängslas om de demonstrerade mot vapenimporten från . Militärdiktaturen har absurt nog kommit att bli en av största krigsmaterielkunder. Detta trots de mycket grova och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som sker i landet, som utomrättsliga avrättningar, tortyr och godtyckliga fängslanden. Det är heller inte uteslutet att fundamentalistiska islamister kan komma att ta över makten i landet och således också de vapen som så frikostigt levererat. Det är knappast heller i god överensstämmelse med en politik för fattigdomsbekämpning att sälja det militära radarövervakningssystemet Erieye, värt , till som lägger ner 47 gånger mer på militärutgifter än på vatten och sanitet. Svenska Freds- och ordförande kommenterade att det är anmärkningsvärt att den borgerliga regeringen, som sätter demokrati och mänskliga rättigheter högt på den politiska agendan, godkänner att exporterar krigsmateriel till flera diktaturer. sålde vapen till diktaturer som , , och . Bland mottagarländerna fanns även flera som är inblandade i väpnad konflikt, t.ex. , och . När det turkiska parlamentet gav armén fria händer att gå in i norra gav klartecken för export av krigsmateriel för strid till . har vapenexporten ökat . Exporten av krigsmateriel för strid ökade 2007. Det största mottagarlandet var . Bland de tio största mottagarländerna finns , och . Eftersom genom den nuvarande vapenexportpolitiken i hög grad bidrar till att skapa nya flyktingströmmar med åtföljande humanitära katastrofer, är den mest brådskande förändringen av svensk flyktingpolitik ett stopp för den svenska vapenexporten till länder där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Även i övrigt bör regelverket för vapenexporten ändras så att uppfyller de krav ställer i de rekommendationer som berörts ovan. bör också i FN ta initiativ till en konferens för att påbörja arbetet med ett internationellt fördrag om restriktioner i vapenexport och vapenhandel i enlighet med det förslag som presenterat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrens om diamanter, , olja eller råvaror mellan stater eller företag är och har varit en viktig orsak till flera pågående eller avslutade krig, t.ex. i och . I det senare fallet har svenska intressen varit involverade genom oljeutvinning som bedrivs av . Det är en verksamhet som bidrog till att förlänga och förvärra pågående krig och till folkfördrivning genom nedbränning av byar. Det är viktigt att ha dessa fakta i minnet när ledande politiker i och andra västländer i högtidliga ordalag talar om vikten av att förebygga uppkomsten av flyktingströmmar och när de som flyr från dessa konflikter nekas skydd i . 4.3Etniska konflikter och inhemskt förtryck Konflikter mellan, och förföljelse av, etniska och religiösa grupper är vanliga orsaker till att människor drivs på flykt. Men också rent inhemskt förtryck där grundläggande demokratiska rättigheter satts ur spel, vilka ofta har politiska strider och inbördeskrig som följd, befrämjar uppkomsten av flyktingströmmar. De åtgärder som och andra västländer vidtagit efter terrorattacken för att förebygga nya terrordåd, har inneburit att mänskliga rättigheter allvarligt kränks, i synnerhet i och . och har tagit detta till förevändning att ostört genomföra oerhörda övergrepp mot mänskliga rättigheter, t.ex. i och i Kabardino-Balkarien, respektive i och mot den uiguriska folkgruppen. krigföring i har orsakat och orsakar enorma nya flyktingströmmar. Det görs ofta, också bland ledande politiker som borde veta bättre, gällande att flertalet asylsökande inte har några verkliga asylskäl utan att det snarare är fråga om en ekonomisk och social migration, att människor söker sig en bättre framtid i . Men den som hävdar något sådant bör närmare studera från vilka länder de asylsökande kommer. Det kan då konstateras att nästan alla kommer från länder där det antingen pågår krig, väpnad konflikt eller grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det finns ingen som helst koppling mellan ursprungsländers fattigdom och ett migrationstryck mot . Däremot finns ett tydligt samband mellan exempelvis verksamhet i och den regimens ekonomiska möjligheter att bedriva ohyggliga och systematiska övergrepp på civilbefolkningen. Ett annat argument som ofta anförs är att det är så få riktiga flyktingar bland dem som söker asyl i , närmare bestämt var det som fick flyktingstatus 2007. Ett lands asylpolitik fungerar som ett lackmustest för dess inställning till försvaret av mänskliga rättigheter. Om inte de människors mänskliga rättigheter respekteras som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Därför är det av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. The () grundades på initiativ av . har organisationen en transnationell organisation för global styrning av migration utifrån ekonomiska utgångspunkter. Ledande organisationer för mänskliga rättigheter som och Human Rights Watch har riktat förödande kritik mot att IOM:s aktiviteter i många fall kränker grundläggande mänskliga rättigheter, t.ex. genom program som hindrar människor från att fly eller genom att organisera återvändande för flyktingar trots en oacceptabel säkerhetssituation i hemlandet. Mot bakgrund av de synnerligen allvarliga och bestående missförhållandena i IOM:s verksamhet bör avsluta sitt medlemskap i organisationen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6FN:s flyktingkommissariats finansiering och mandat Den verksamhet som bedrivs av finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna. Detta är en ur flera aspekter olycklig ordning. Organisationen får svårigheter med sin planering eftersom finansieringen blir osäker och ryckig. Dessutom kan riskera att drabbas av tunghäfta när det är påkallat att framföra kritik mot någon av de viktigaste bidragsgivarna, t.ex. . Därför bör regeringen i FN verka för att ska finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. FN:s flyktingkommissariats mandat omfattar bara flyktingar som passerat en nationsgräns. utgör de s.k. internflyktingarna en mycket stor del av alla flyktingar. Rapporter visar att kvinnor som flyr undan s.k. hedersrelaterat våld ofta tar sin tillflykt till fängelser i området för att undvika att mördas. På grund av risken och allvaret i hoten kan de tvingas att tillbringa resten av sina liv i fängelset oskyldigt dömda till livstidsstraff för att de är kvinnor. Dessa kvinnor kan inte fly till något annat land för att omfattas av FN:s flyktingkommissariats skydd. Visserligen gör viktiga humanitära insatser för internflyktingar, men det är viktigt att mandatet utvidgas så att organisationen exempelvis får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingar att lämna sitt hemland. Regeringen bör i alla lämpliga sammanhang verka för en sådan utvidgning av FN:s flyktingkommissariats mandat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vid den s.k. gränsförvaltningen av EU:s yttergränser, bl.a. i och utanför , bedrivs både av enskilda EU-stater och genom för yttre gränskontroll Frontex en verksamhet som stoppar flyktingar på väg till för att söka asyl. Det är av avgörande betydelse att bereds möjlighet att delta i denna verksamhet för att tillföra sitt kunnande om flyktingkonventionens riktiga tillämpning i dessa sammanhang. EU bör anslå medel för att finansiera detta. Regeringen bör därför i EU verka för att EU anslår medel för att möjliggöra för att medverka vid förvaltningen av EU:s yttergränser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Utvecklingen i Europeiska unionen I Amsterdamfördraget överfördes flyktingpolitiken från det mellanstatliga samarbetet i tredje pelaren till överstatligheten i första pelaren. beslutades att EU-länderna skulle enas om gemensamma miniminivåer. var motståndare och starkt kritiskt till överförandet. garanterades från den dåvarande och att även i fortsättningen skulle föra en human och solidarisk flyktingpolitik och att i EU skulle verka för att en sådan politik skulle föras. Vi har haft möjlighet att följa arbetet med harmoniseringen av flyktingpolitiken under de år som den pågått. Vad vi kan se är att EU ägnar sig åt att bygga murarna runt Fästning allt högre istället för att genom mellanstatligt samarbete ta ansvar för de flyktingar som söker skydd undan förföljelse. har därmed medverkat till att sätta ur spel, t.ex. genom transportörsansvaret och genom att acceptera att asylansökningar från EU-medborgare ska anses uppenbart ogrundade. De direktiv som har antagits inom unionen är minimidirektiv, vilket innebär att medlemsstaterna, om de har mer generösa bestämmelser, kan bibehålla dem. Det står också medlemsstaterna fritt att upprätta mer generösa bestämmelser. Denna möjlighet har den i det stora hela inte utnyttjat. är fortsatt starkt kritiskt till EU:s flyktingpolitik eftersom den är uppenbart inhuman och mycket restriktiv. Vi är också fortsatt starkt kritiska till flyktingpolitik. Vi varnade för att ett system med minimiregler skulle innebära en dragning mot en harmonisering nedåt i riktning mot den sämsta tillåtna nivån på rättssäkerhet och behandling. kan vi, med sorg, konstatera att vi hade rätt. Förberedelserna för nästa etapp ett gemensamt asylsystem är långt gångna, trots att den första etappen i det närmaste havererat genom de extremt låga miniminivåer som beslutats både vad avser skydd och socialt mottagande. I det följande specificerar vi vår kritik både vad gäller det överstatliga samarbetet och den svenska flyktingpolitiken. De flesta direktivförslag från , som i sitt ursprungliga skick syftade till att tillförsäkra asylsökande och immigranter minimirättigheter, har efter en utdragen behandling av och dess arbetsgrupper blivit tömda på nästan allt positivt innehåll. Däremot har man snabbt kunnat enas om genomförande av repressiva åtgärder riktade mot flyktingar och invandring från tredje land.