ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ247 · 2008-09-30 00:00:00 — Sopor som framtidens energi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen böra gör en översyn av återvinningssystemen i syfte att öka tillgängligheten till återvinningsstationerna och stimulera försök med mindre energianläggningar baserade på sopor. Vi har blivit betydligt bättre på att hantera våra sopor, sortera och återvinna. Men dessvärre ökar mängden sopor . Förpackningar och engångsvaror ökar, det slängs mer matrester och andra varor, mat förpackas i färdiga portioner i stället för att köpas över disk. Många varor har inte bara en förpackning utan en ytterkartong också. Den svenska panten, framför allt på aluminiumburkar, är låg i förhållande till andra länder. Detta gör att även om systemet når en hög återtagning (2006) så hamnar för mycket i naturen eller direkt i soppåsen. Vi har tydliga krav på insamlingssystem. Men staten har ett ansvar för att också detta insamlingssystem finns tillgängligt för konsumenten; annars kommer aldrig återvinningen att bli fullständig. Då hamnar mer än vad som behövs på deponi eller i bästa fall i förbränningsanläggning. Slängt material i skog och mark har också ökat betydligt. Vid kontroller av vad som hamnar i soppåsen visar det sig att av innehållet egentligen ska vara på återvinningsstationen och inte i påsen. Detta kan bero på dålig information, lättja hos hushållet eller att återvinningsstationen är belägen långt borta. I ett antal kommuner har vissa stationer dragits in på grund av att invånare har klagat på att det är skräpigt runt anläggningen. Men konsekvensen har blivit att avståndet till stationen har ökat, och då slänger hushållet även förpackningar i den ordinarie soppåsen. Det pågår förbättringsarbeten runtom i landet och har i samråd med näringslivet, kommuner och andra berörda aktörer i uppdrag att lämna ett förslag till hur ett system för insamling av förpackningsavfall och annat avfall i materialströmmar ska vara utformat. Detta uppdrag ska vara redovisat . Men staten har ett övergripande ansvar för ett ambitiöst miljöarbete i hela landet i syfte att vi ska leva upp till de miljö- och klimatmål som är uppsatta. Sophantering och insamling för återanvändning är viktiga faktorer i detta arbete. Sopor används vid produktion av fjärrvärme och energiutvinning, men ofta är det långa transporter för att komma till en förbränningsanläggning. Därför bör staten stimulera och uppmana till försöksverksamheter med mindre anläggningar som kan förse mindre bostadsområden med värme och energi utan långa transporter. Staten bör också öka kraven på tillgänglighet till återvinningsstationerna, öka målsättningar och kraven på återvunnet material samt utveckla ett för konsumenten mer attraktivt pantsystem. i (s)
mot · GW02MJ248 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av regelverket för ekologisk odling i i syfte att förbättra och förenkla regelverket. Ekologiskt jordbruk är en form av jordbruk som förlitar sig på förvaltande av ekosystem och strävar efter att minska eller helt avstå från att tillföra material. Särskilt viktigt är det att inte tillföra konstgjorda ämnen, som handelsgödsel eller kemiska bekämpningsmedel. Ekologiskt jordbruk tenderar att ha lägre intensitet än konventionellt jordbruk. Det är ett förhållningssätt som ser till helheten och avser att åstadkomma ekosystem som kan fortleva mycket länge i form av hållbart jordbruk, en mångfald av arter och levande ekosystem i jorden. Det ekologiska jordbruket är resultatet av flera olika alternativa metoder för jordbruksproduktion som utvecklats . Den ekologiska produktionen har blivit ett medel i arbetet att nå vissa av de nationella miljömålen och ett steg mot en uthållig utveckling av jordbruket. Genom att framförallt inte använda handelsgödsel och bekämpningsmedel minskar växtnäringsläckaget och utsläpp av gifter i miljön, vilket också gynnar den biologiska mångfalden. Den ekologiska produktionen kan därmed bidra till att uppnå miljömålen En giftfri miljö, Ingen övergödning och Ett rikt odlingslandskap. I den ekologiska produktionen ställs också långtgående krav på god djurhållning. I det ekologiska jordbruket är normalt avkastningen lägre i förhållande till det konventionella jordbruket. Detta innebär att den ekologiska råvaran är dyrare att producera. Det innebär att priset på exempelvis ekologiska livsmedel är högre än konventionellt producerade livsmedel. Inom EU finns minimiregler för vad som är ekologisk produktion. För att få marknadsföra livsmedel som ekologiskt producerade krävs att produktionen är kontrollerad och godkänd av ett kontrollorgan. I finns två godkända kontrollorgan, (Krav) och (Smak). Det innebär att de flesta ekologiskt drivna jordbruk i är anslutna till och kontrollerade av Krav. Konsumenternas efterfrågan av ekologiskt odlade livsmedel har ökat markant . Det innebär att efterfrågan är större än utbudet. Det behövs således fler bönder som övergår från konventionellt jordbruk till ekologiskt jordbruk. kan det konstateras att det finns jordbrukare som lämnar det ekologiska jordbruket för att återgå till konventionellt jordbruk. har utrett orsakerna till varför flera jordbrukare återgår till konventionell odling och kommit fram till flera orsaker, bland annat att ekologisk odling skapar mer ogräs och skadegörare, ger lägre avkastning, medför svårigheter med försörjning av växtnäring och inte minst har ett krångligt regelverk. Mot denna bakgrund bör regeringen skyndsamt ta initiativ till en översyn av regelverket för ekologisk odling i syfte att förbättra och förenkla detta för att därigenom stimulera till ökad ekologisk odling i .
mot · GW02MJ251 · 2008-09-24 00:00:00 — Vargjakt säsongen 2008/09 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett skyndsamt beslut i rovdjursfrågan för att kunna bedriva en etiskt riktig jakt på arter med stor population. Vargfrågan är het och känslorna svallar i många bygder. beslut 2001 saknar all förankring i de breda lagren i samhället som är verksamma i vargbygder. tillsatte en utredning i frågan som lämnade sitt betänkande . Betänkandet har varit på remiss och huvuddelen av svaren är positiva till förslaget. Utredningen förordar att antalet vargar bör fastställas till 200 individer. Det innebär, med verklighetens 20 föryngringar, att det kommer att finnas cirka 275 vargar /09, alltså 75 fler än utredningens förslag. Det innebär att det finns ett behov av att reducera vargstammen med 75 individer. Detta kan ses som enkel matematik, men verkligheten ser annorlunda ut. Om reduktionen ska ske via traditionella och etiskt riktiga metoder är ett skyndsamt beslut nödvändigt i frågan. En ohämmad tillväxt av varg riskerar att ske, om inte frågan hanteras på ett skyndsamt sätt. De jaktmetoder som en sådan tillväxt framkallar och som bedrivs i våra grannländer har ingen förankring i svensk jakttradition. För att inte hamna i en ohållbar situation bör därför jakt på varg tillåtas 2008/09. För att kunna tillåta detta fordras ett skyndsamt beslut i rovdjursfrågan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02MJ253 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagstiftning gällande transfetter i livsmedel. Transfetter i livsmedel bidrar till att försämra människors fysiska hälsa. Genom att de höjer människors dåliga kolesterol så ökar de frekvensen av hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, allergier och astma. Visserligen har initiativ tagits för att minska användningen av transfetter. Men oerhört mycket återstår att göra. I livsmedlens innehållsdeklarationer så brukar s.k. transfetter anges som härdat fett eller delvis härdat fett. Dessa fetter framställs i processer där härdning är den teknik som används. Med hjälp av värme, vätgas och nickel som katalysatorer omvandlas omättade fetter till mättade fetter. Höga halter av transfetter finns i bl.a. pommes frites, pajer, piroger, snacks, godis, glass, ostbågar, pulvermos, tacokryddor, pulversåser och pizzamixer. Produkter som anges ha en lång hållbarhetstid innehåller för det mesta höga halter av transfetter. I genomförs en del arbete för att minska transfetterna i livsmedel. Det handlar bl.a. om översyner av villkoren för nyckelhålsmärkning av livsmedel. genomför ett projekt där man kartlägger transfettsyror. Syftet är att följa upp de insatser som industrin gör för att minska innehållet av transfetter. Huvudlinjen för att minska andelen transfetter är att livsmedelsindustrin ska sanera sig själv. Men detta arbete har inte gett tillräckliga resultat. Däremot har man i infört regler som gör att det inte är tillåtet med transfett i livsmedel. Detta är ett exempel på en verksam och fungerande åtgärd som även kan genomföras i . I likhet med måste en lagstiftning som reglerar användningen av transfetter i matvaror som säljs i handeln införas.
mot · GW02MJ254 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om torvens roll i systemet med utsläppsrätter. Landets energipolitik har byggt på varaktiga, förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Torvbrytning och torvförbränning har i det sammanhanget utvecklats till ett viktigt komplement till andra slags biologiska och förnybara bränslen som skogsavfall och restprodukter från skogsindustrin. Inte minst viktig är torven då den förbränns tillsammans med andra trädbränslen för att skapa högre verkningsgrad och minska driftstörningar, vilket ger mindre miljöpåverkan. Därtill är torven en rejäl prisregulator mot alla andra förekommande bränslen. Inte minst gentemot andra biobränslen som annars riskerar att gå upp i pris i ekvivalens med oljan. Därmed skapas svårigheter för skogsindustrin att försörja sina kvarvarande spån- och fiberplattfabriker med råvara. utgör i kombination med trädbränslen av skilda slag ett tryggare energisystem för och gör oss mindre sårbara för fluktuationer på den internationella marknaden som för övrigt domineras av petroleumprodukter och kol. Energitorvbranschen omsätter mer än och skapar enligt den statliga (SOU 2002:100) mer än 600 årsarbeten inom företrädesvis sysselssättningssvaga och glesbebodda bygder. Mer än 50 fjärrvärme- eller kraftvärmeverk använder torv som bränsle, ofta som spetsvärme då den är mycket energirikare än trädbränslen. Vi anser att torven är en mycket viktig energikälla och bör klassas som ett biobränsle.
mot · GW02MJ255 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen utformar en ny förvaltningsplan för vildsvin i syfte att begränsa stammens storlek. Under fanns vildsvin som ett naturligt inslag i våra skogar. Men sköts de sista vilda djuren och de som återstod var de som fanns i hägn. finns fasta stammar i halva landet och stammen ökar allt mer. I takt med att stammen ökar, och då inte minst i och , ökar också problemen mellan naturvård, jaktintresse och jord- och skogsbruk. Vissa tycker att det är positivt att stammen växer medan andra anser att den är för stor. Vildsvinsstammen uppgår till mellan 50 000 och 80 000 djur. På många ställen drar sig djuren in i tätbebyggda områden. Vildsvinet är ett flockdjur, som oftast strövar inom bestämda revir. Flockarna består i regel av suggor med kultingar och några yngre suggor. Gamla galtar är enstöringar, medan unggaltarna bildar tillfälliga grupper. Vildsvinet är allätare, men tycker bäst om bok- och ekollon. Med sitt spetsiga tryne och sina kraftiga betar, bökar det omkring i jorden på jakt efter något ätbart. På vissa områden inom reviret leder deras bökande till skador på såväl träd som grödor och det uppstår en intressekonflikt mellan målet att bevara vildsvinsstammen och att bedriva skogs- och jordbruk. Vildsvinen är skygga och visar sig sällan i dagsljus, vilket leder till att det är svårt att bedriva jakt. Då det saknats vildsvin i de har kunskapen om hur jakt på vildsvin bedrivs avtagit, vilket spelar roll för såväl jägare som hundar. Därför är det ett samhällsintresse att kunskapen om hur jakten bedrivs och vilka hundraser som är lämpliga ökar. Via de olika studieförbunden bör staten på olika sätt stödja en studiesatsning. Då vildsvinen också är en trafikfara och suggan blir oerhört aggressiv om hennes kultingar skadas är det viktigt att det finns kunskap hos allmänheten hur man går till väga om man kört på ett eller flera vildsvin. Statistik från Nationella viltolycksåret visar på en drastisk ökning av antalet trafikolyckor med vildsvin . Främst i och , men även i . Det är ofrånkomligt att vi, naturligtvis inom vida ramar, måste diskutera hur stora viltstammar vi ska ha och de konflikter som kan uppstå med exempelvis jordbruket eller skogsägare. Vi gör det när det gäller bland annat varg och björn. Vi har lagt fast en politik som innebär att det behövs riktlinjer för hur stor rovdjursstammen ska vara mot bakgrund av de problem rovdjuren anses orsaka för människan. Då borde rimligtvis samma resonemang gälla vildsvin när vi nu kan konstatera att stammen ökar kraftigt. har avlämnat en rapport till regeringen med en rad förslag till åtgärder inom ramen för en ny vildsvinsförvaltning. I rapporten finns konkreta förslag för att minska tillväxten av vildsvinsstammen genom ökat jakttryck mot delar av populationen, förändringar i utfordring och förändring av förvaltningen, men också uppdrag till jägarnas organisationer att arbeta för en utveckling av jaktmetoderna. Det är nödvändigt att regeringen utformar en långsiktigt hållbar vildsvinsförvaltning i syfte att begränsa vildsvinsstammens storlek.
mot · GW02MJ256 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt tillstånd för att hålla giftormar i privathem eller annan lokal. har det blivit alltmer populärt att inneha reptiler av olika slag som husdjur. Denna förändring i valet av husdjur i de svenska hushållen kan i mångt och mycket förklaras av våra öppnare gränser inom EU. Därmed inte sagt att detta är något negativt utan det finns , så långt jag kan se, en rimlig lagstiftning som reglerar införseln. Vissa kommuner har ett totalt ormförbud. Andra ger tillstånd till innehav av alla ofarliga ormar. I de flesta kommuner är det helt fritt att inneha ormar, oavsett om de är ofarliga eller farliga. Giftormar är ett alldeles speciellt problem. har det i dykt upp en mängd olika ormarter som är väldigt farliga. Ofta är det unga människor som köper djuren utan att inse den stora risken med att hantera dessa dödligt farliga arter. Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Det blir alltmer vanligt att man går samman och bildar föreningar på såväl nationell som lokal nivå. Men som inom alla områden finns det företeelser som går över gränsen till vad som man ur ett allmänt perspektiv kan se som acceptabelt. Ett av de problem som finns är möjligheten till behandling med serum när olyckan är framme. Det är näst intill omöjligt för alla sjukhus att hålla full uppsättning med färskt serum vid alla tillfällen, och många av dessa ormars gift är så starkt att behandlingen måste sättas in senast . Det är fullt naturligt och positivt att människor har ett intresse för ormar, ödlor, groddjur och spindlar. Dessa djur är intressanta och ger ofta ägaren stor tillfredsställelse. Men ur ett samhälleligt perspektiv bör innehavet ske under kontrollerade former. Det är inte orimligt att ställa krav på generella regelverk för hållande av giftiga ormar. Liksom i vissa kommuner bör det i alla kommuner införas en tillståndsgivning för att ha giftormar i privathem eller annan lokal. Bland dem som beviljats tillstånd bör regelbundna inspektioner utföras för att kontrollera säkerheten.
mot · GW02MJ257 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att storskarven bör strykas från EU:s lista över hotade fågelarter. Storskarven har återkommit i med stor kraft . var storskarven utrotningshotad. Men finns 2500030000 häckande par fördelade på cirka 150 kolonier i landet, framför allt längs kusterna från i norr till och samt i ett flertal insjöar inklusive , , och . Den tidigare utrotningshotade fågelarten förekommer i så stort antal och orsakar så mycket olägenhet att många länsstyrelser känt sig tvingade att införa mycket omfattande skyddsjakt på arten. Det faktum att skarven äter fisk gör att den uppfattas som konkurrent till yrkesfisket. Ett problem är att skarven kan skada och plocka bort fisk i fiskeredskap, främst i s.k. bottengarn. I de fall skarvarna häckar i träd dör träden efter hand på grund av skarvarnas spillning och kvistbrytning till skarvarnas bon. Trots att storskarven numera inte på något sätt är utrotningshotad är den fortfarande skyddad enligt EU:s fågeldirektiv. Eftersom EU:s fågeldirektiv fyller en mycket viktig funktion för att skydda hotade fågelarter från utrotning är det djupt olyckligt att det också omfattar arter som inte på något sätt är hotade. En förutsättning för att medborgarna ska känna respekt för regelverket är att listan över hotade fågelarter är relevant och bara omfattar arter som verkligen är hotade. bör därför kraftfullt verka för att storskarven stryks från EU:s lista över hotade fågelarter.
mot · GW02MJ258 · 2008-09-26 00:00:00 — Kustnära fritidsfiske och fiskeåterväxt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kustnära fritidsfiske, vattenägare vid sådana kustområden och ansvaret för återväxten av fisk där. För många vattenägare längs vårt lands kuster ställer den nuvarande lagstiftningen till med problem med återväxten av fisk i dessa kustområden. När fiskerätten fråntogs vattenägarna till förmån för det fria fiskets, uppstod en brist på ansvar som bäst kan garantera sådan fiskeåterväxt inte bara i sjöar och andra vattendrag utan även här längs kusterna. Visserligen är tillgången till ett fritt fiske med handredskap längs våra kuster en värdefull befogenhet för våra medborgare och besökare i vårt land. Men utan en naturlig koppling till de skyldigheter alla gemensamma rättigheter bör ha, så finns en uppenbar risk att ingen längre värnar ett ansvar för fiskeåterväxten även i kustområdet. var det naturligt för vattenägarna att se till att fiskevården upprätthölls genom att bland annat ombesörja och bekosta utplantering av fiskyngel som på så sätt garanterar kontinuerlig fisketillgång. Detta ägaransvar för fiskevården faller tyvärr lika naturligt utanför intresset för andra fiskare som numer enbart utnyttjar den fria fiskerätten utan tanke på vem som ansvarar för återväxten av fisk. En bättre lagligt reglerad koppling mellan befogenhet och ansvar mellan fiskerätt och fiskevård även vid våra kuster än den vi har borde därför vara en välgärning för alla parter på lite . Olika möjligheter till ekonomisk kompensation för vattenägare som bevisligen tar ansvar för att upprätthålla fiskevården borde kunna finnas även vid kusterna och inte bara för vattenägare vid sjöar och vattendrag i inlandet. Vi vill därför att ger detta regeringen tillkänna för en översyn av hur sådana möjligheter till kompensation kan utformas mellan vattenägare vid kusten och fritidsfiskare som utnyttjar dessa vatten. Syftet med en sådan översyn är att se på vilka vägar man kan knyta samman befogenhet och ansvar för kustnära fiske samt för fiskeåterväxten där med liknande goda resultat som sker i flertalet privatägda inlandsvatten .
mot · GW02MJ259 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . Under en följd av år har vi östgötska riksdagsledamöter motionerat om att har sådana särskilt skyddsvärda områden, som naturvärden, kulturella värden och vetenskapliga värden, att bör skyddas och förvaltas som en nationalpark. har en omfattande inventering av natur- och kulturvärden gjorts. I den efterföljande rapporten från i natur och kultur (2005:9) framgår det tydligt att har de förutsättningar som krävs för att bli en nationalpark. Inventeringen visar att de värden som finns i området till och med överstiger de förväntade. är alltså mycket väl värt att omfattas av högsta naturskyddsstatus. Om detta finns det en mycket stor samsyn i länet. lockar över 300000 besökare. Ett beslut om att skydda som nationalpark kommer att få en positiv betydelse för turistnäringen och utvecklingen i området. Vår besvikelse blev därför stor när presenterade den nya nationalparksplanen där 13 nya nationalparker föreslås, dock inte . hänvisar i sitt förslag till ny nationalparksplan att inte är tillräckligt skyddsvärt på grund av att det varit ett intensivt skogsbruk, att del av har utsetts till ekopark och att den kommer att skyddas i sitt nuvarande tillstånd. Vi motionärer anser att det faktum att har utsett till ekopark, den första i sitt slag, understryker ytterligare de stora värden som inrymmer. Men det är väsentligt att inte ses som ett slutmål, utan som ett steg på vägen mot nationalpark eftersom en ekopark inte ger något formellt skydd. Vid utskottets behandling av vår motion 2007/08:MJU308 anförs att utskottet erfarit att bildandet av en ny nationalpark är en lång process som innebär att förslaget ska förankras lokalt och att den aktuella marken i förväg ska förvärvas av staten. Dessa utskottets synpunkter talar för som nationalpark, eftersom staten redan äger marken och det finns också en bred lokal förankring i länet i denna fråga. Utskottet hänvisar till att bedömer att inte överensstämmer med de kriterier som ligger till grund för urval av nationalparker. undviker dock att redovisa att i anser att har sådana naturvärden och kulturvärden att bör skyddas som nationalpark. Vi menar att har sådana särskilt skyddsvärda områden att bör skyddas som nationalpark, och vi föreslår därför att skall tillföras nationalparksplanen som ny nationalpark.
mot · GW02MJ260 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör upprätta en förvaltningsplan för vildsvinsstammen som innehåller förslag om hur stammen ska begränsas samt hur ersättningsfrågorna ska lösas. Den svenska vildsvinsstammen har ökat kraftigt . finns cirka 60000 vildsvin i landet från och söderut. inträffade cirka 1500 trafikolyckor med vildsvin inblandade. Vildsvinen orsakar också stora skador i jord- och skogsbruket. Skadorna på grödor orsakade av vildsvin är på flera håll oacceptabelt stora och ökar . Skadorna i jordbruket och trafikolyckorna beror bland annat på att vildsvinen är mycket nattaktiva och att huvuddelen av dem lever i flockar, som ibland kan bestå av 100-talet djur. har på regeringens uppdrag kommit med förslag om den framtida förvaltningen av vildsvin. anser att förvaltning av vildsvin kräver mer organiserat samarbete mellan berörda intressenter och ur förvaltningssynpunkt över större geografiskt område än övriga klövviltarter i för att förebygga och balansera de skador vildsvin orsakar. Ökat samarbete behövs också för att minska konflikterna mellan jägarnas intressen och jordbruksarrendatorernas intresse att kraftigt begränsa vildsvinens skador i jordbruket samt för att minska antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade. Ett annat problem som pekar på är ersättningsfrågan för de markägare/arrendatorer som drabbas av stora skador orsakade av vildsvin. Det kan inte vara rimligt att den enskilde själv ska stå för de ofta stora skadekostnader som uppstår. innehåller också förslag om hur vildsvinsstammen ska begränsas genom ett högre jakttryck på yngre hondjur för att bromsa tillväxttakten. Verket föreslår också att planerad åtling och utfordring av vildsvin ska ske på platser som ligger på behörigt avstånd från odlingsmark. När regeringen bereder utredning i syfte att skapa en ny förvaltning av vildsvin, är det viktigt att en viltskadeutredning genomförs samt att regeringen presenterar ett genomarbetat förslag om hur ersättningsfrågorna ska lösas, eftersom det är ett stort problem för många arrendatorer. Den nya förvaltningsplanen bör också innehålla förslag om hur vildsvinsstammen kan begränsas via jakt kopplad till hur utfodring av vildsvin påverkar populationens storlek. i (s)