mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Eftersom många behöver mer än två terminers studier för att bli behöriga, blev utbildningen relevant för färre. tycker att förändringen var olycklig. Satsningen var dessutom tillfällig och gäller endast . Det finns många lärare kvar i våra skolor som saknar pedagogisk examen. Enligt statistik utgör de obehöriga i och i gymnasieskolan. Trots att regeringen gör stora satsningar på fortbildning för behöriga lärare, tar man bort möjligheten till fortbildning för dem som kanske behöver den mest, de obehöriga lärarna. avsätter medel för att återinföra möjligheten för obehöriga lärare att läsa in sin behörighet samt återställa omfattningen till 90 poäng, alltså motsvarande tre terminers heltidsstudier. 10.1.4Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenskan obehindrat att tillgodogöra sig undervisningen, så som till exempel matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska språket tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte behärskar svenska fullt ut. vill därför starta en försöksverksamhet i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på sitt modersmål. Detta för att ge eleverna bättre kunskaper i dessa ämnen eleverna utvecklar sin kunskap i svenska språket. När eleverna är nyanlända sker en större del av undervisningen i ämnena på modersmålet, men med tiden sker sedan en större del av ämnesundervisningen på svenska. De kommuner som har störst andel elever berättigade till modersmålsundervisning erbjuds vara med i försöket. I dessa kommuner erbjuds elever i årskurs 15 att få en del av sin matematikundervisning på sitt modersmål. Antalet elever i kommunen med samma modersmål som önskar denna undervisning måste uppgå till minst fem. Försöket pågår och utvärderas sedan för att se hur resultaten påverkats och hur elever, lärare och föräldrar uppfattat undervisningen. 10.1.5Utvidgad rätt till modersmål Barn har rätt till goda kunskaper såväl i svenska språket som i sitt modersmål, i de fall då det inte är svenska. Goda kunskaper i modersmålet ger dessutom bättre förutsättningar för att lära sig ett andra språk bra. Att skolan erbjuder en bra modersmålsundervisning är således både en fråga om att barn ska ha rätt till sin kultur och att skapa goda förutsättningar för att alla elever ska utveckla goda kunskaper i svenska språket, vilket är ett av skolans viktigaste ämnen. I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i som mest . Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, och har till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . 10.1.6Ny satsning på genuspedagoger avsatte tillsammans med Socialdemokraterna och medel för att utbilda genuspedagoger. Målet var att det skulle finnas en genuspedagog i varje kommun. Satsningen var upplagd så att kommunen tog kostnader för vikarier medan staten tillhandahöll utbildningen, som alltså var gratis för kommunerna. Målet var långt ifrån uppfyllt när satsningen löpte ut. Uppskattningsvis hälften av landets kommuner saknar genuspedagog. anser att jämställdhetsarbetet i skolan måste stärkas eftersom det på många håll saknas kunskap om hur man kan arbeta med jämställdhetsfrågor och integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten. vill nu göra en ny, bättre, satsning på genuspedagoger. Vi avsätter medel för att möjliggöra utbildning av 600 genuspedagoger. I vårt förslag får kommunerna till skillnad från tidigare också ersättning för vikariekostnaderna. Många människor upplever att de inte har tillräckligt med tid för sig själva, sina barn, vänner och släktingar. Framför allt småbarnsföräldrar har svårt att få vardagslivet att gå ihop. Karriär ska kombineras med familjeliv, en aktiv fritid och kanske föreningsliv. tycker de flesta att det är viktigt att spendera mycket tid med sina barn när de är små. Det är många som känner igen sig i en tillvaro fylld av stress och dåligt samvete. Även om många känner svårigheter med att få ihop livspusslet är förvärvsarbete viktigt såväl för individen som för samhället. På arbetsplatsen finns många människors sociala nätverk, arbete leder till personlig utveckling och många känner glädje av ett väl utfört arbete. Det är arbetet som betalar för den offentliga sektorn och vår privata konsumtion. menar att det omöjligt kan vara ett mål att alla alltid ska jobba allt mer och allt längre. Vi anser att det finns ett behov av balans mellan arbetstid och fritid och att den balansen kan förändras beroende på var i livet man befinner sig. menar att en viktig välfärds- och livskvalitetsreform är att fortsätta att skapa mer tid för människor och underlätta vardagspusslet. har många reformer genomförts som skapat ökat livsutrymme för människor. I stället för enbart ökad ekonomisk standard har vi i valt att bygga ut föräldraförsäkringen, infört lagstadgad rätt till semester och sänkt arbetstiden. Mycket av det här arbetet har skett genom avtal mellan arbetsmarknadens parter som sedan följts av lagstiftning. vill fortsätta det här arbetet. menar att det måste skapas bättre balans mellan arbete och fritid. I den processen bör småbarnsföräldrar i första hand prioriteras. Flera undersökningar har visat på att det är just småbarnsföräldrar som upplever störst problem med att få ihop livspusslet42. Bristen på tid är också ett hälsoproblem som i förlängningen kan leda dyrbara och kostsamma sjukskrivningar. En fjärdedel av de heltidsarbetande föräldrarna har en total arbetstid på om man räknar samman arbetstid, hemarbete och vård av barn en nivå som enligt forskarna ger förhöjd risk för stressrelaterande hälsoproblem. 11.1.1Barntid en reform för mer tid anser att det är viktigt att skapa mer utrymme för föräldrar att vara med sina barn. finns en rätt att gå ned i arbetstid till under barnets första . Att använda denna möjlighet är dock i praktiken begränsad för många människor då det bland annat innebär förlorad arbetsinkomst och lägre pension. Det finns också en heltidsnorm i samhället som är mycket stark, speciellt för män, som gör det svårt att minska arbetstiden även om man tycker att man har råd. För att skapa större möjlighet för människor att arbeta mindre i samband med att man har små barn presenterar vi en reform som vi kallar barntid och som innebär att föräldrar kan få ersättning för att gå ned i arbetstid under småbarnsåren. Reformen ger fler människor möjlighet att minska sin arbetstid under småbarnsåren utan att förlora kontakten med arbetsmarknaden. Vi anser att barntid är ett betydligt bättre förslag än regeringens förslag om vårdnadsbidrag som riskerar att konservera könsroller och skapa jämställdhetsproblem43. Vi tror också att barntid ger större effekter då fler kommer att kunna utnyttja det än vårdnadsbidraget och att det passar dagens moderna föräldrars behov av flexibilitet bättre. Barntidsförslaget innebär en möjlighet för båda föräldrar att gå ned i arbetstid och dela på det praktiska föräldraskapet, vilket ger fördelar ur både barn- och föräldraperspektiv. Barntid innebär en rättighet att gå ned i arbetstid till mot en ersättning på . Rättigheten kan utnyttjas av båda föräldrarna eller var för sig. Barntid är flexibelt så till vida att ersättning utgår proportionellt mot hur mycket man går ned . Barntid är också en helt individualiserad ersättning som inte går att överlåta till skillnad mot föräldraförsäkringen. Detta menar vi kommer att gynna ett mer jämställt uttag. Barntid blir en del av föräldraförsäkringen men med eget regelverk. Bidraget beskattas och är pensionsgrundande. Ersättning utgår för deltidsarbete i samband med att man har små barn. Ersättning kan inte tas ut som ordinarie föräldraförsäkring. Ersättning kan tas ut efter att barnet fyllt upp till (samma gräns som lagstadgad rätt till deltid). Ersättningsperioden är maximalt 24 månader. Kortaste ersättningsperiod är en månad. Ersättningen är individuell. Vardera föräldern har rätt som inte kan överlåtas. Båda föräldrarna kan ta ut barntid . Ersättning utgår endast vid förvärvsarbete på av normalarbetstid enligt gällande kollektivavtal. Maximal ersättning utgår vid arbete mellan av heltid och räknas av vid arbete per procentenheter mer arbete. Vid arbete utgår alltså av full ersättning. 12Lika rätt och jämställdhet menar att politiken mot diskriminering behöver utvecklas och skärpas. Alla människor ska ha samma möjligheter och rättigheter. Vår politik bygger på insikten om att lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter måste gälla både formellt och i verkligheten. Även om en ytterdörr är lika bred för alla ingen uppenbar diskriminering så föreligger inte lika rättigheter om den är för smal för att en rullstol ska kunna komma igenom. Vi är mycket bekymrade över att inte alla har samma rättigheter och möjligheter att verka i vårt samhälle. I statistiska granskningar av arbetsmarknaden, den politiska arenan och brottsutsattheten framträder uppenbara olikheter mellan olika grupper. Än tydligare blir skillnaderna i människors egen upplevelse av samhället. Om man tar sig tid att lyssna på människors berättelser om fruktlös jakt på arbete, om sexistiska kränkningar i form av ord, tafs och våld, om timslångt sökande efter ett café där rullstolen kommer in så kan man omöjligt hävda att är ett jämställt eller jämlikt land att leva i. Hela den generella politiken måste genomlysas av ett likarättsperspektiv. Avgörande för ett samhälleligt likarättsperspektiv är att förutsättningar finns för normbrytande grupper att själva organisera sig och driva sina krav. Vi menar att bör utveckla en minoritetspolitik som syftar till att skapa sådana förutsättningar för alla minoriteter. Det finns inga enkla lösningar, flera olika maktstrukturer samverkar. Vissa strukturer, exempelvis rasistiska sådana, kan delvis förklaras med att de utsatta grupperna utgör minoriteter i samhället. Diskriminering och utsatthet hos kvinnor, som i praktiken utgör en majoritet av befolkningen, måste istället förstås utifrån en könsmaktsordning. Denna syn på hur samhällets normer begränsar och straffar människor bildar, tillsammans med övertygelsen om att var och en har rätt att vara sig själv men att ändå ha samma möjligheter att verka i samhället, grunden för politik för lika rättigheter. föreslår i årets budgetmotion ett större paket med åtgärder som syftar till att stärka lika rätt-perspektivet i svensk politik (tabell 6). Motverka diskriminering av romer, afrosvenskar, muslimer Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik Arbetet med att skapa ett samhälle där alla ges lika rättigheter kräver insatser på många områden. För att samordna dessa insatser och för att samla den kunskap på området som behövs bör en särskild myndighet för lika rättigheter inrättas. Myndigheten bör dels tillföras nya uppgifter, dels överta ett antal uppgifter som ligger på , , Forum för levande historia och Diskrimineringsombudsmännen. Myndigheten för lika rättigheter bör ha ett brett mandat att arbeta med strategiska frågor som information, utbildning, metodutveckling, omvärldsbevakning och opinionsbildning. Myndigheten bör ges uppdraget att sammanställa och, om det behövs, ta fram statistik och annan forskning om exempelvis hatbrott och diskriminering på arbetsmarknaden. Genom detta helhetsgrepp får ett medel för att få genomslag för sin politik för lika rättigheter och effektivt stödja olika offentliga aktörer, liksom enskilda sådana (bland annat lokala antidiskrimineringsbyråer), i deras arbete mot diskriminering och rasism. Myndigheten för lika rättigheter bör ges i uppdrag att utveckla så kallad situation testing som metod i sitt arbete. Situation testing innebär att myndigheten utför kontrollerade tester av exempelvis arbetsgivare genom att sända in fingerade ansökningar i olika namn, svenskklingande och icke svenskklingande, men med lika meriter. Erfarenheter från bland annat visar att metoden är effektiv i arbetet med tillsyn och att få fram stödbevisning till andra diskrimineringstvister44. I enlighet med den utredning som DO redovisade år 200545 bör myndighetens ramar och möjligheter för att genomföra en situation testing regleras särskilt i lag. För detta arbete avsätter . bör också få ett särskilt uppdrag att stödja övriga myndigheter för att minska diskriminering i rättsväsendet. För att möjliggöra detta avsätter vi . Erfarenheter från bland annat visar att antidiskrimineringsklausuler är ett kraftfullt verktyg för att åstadkomma förändringar i arbetslivet. I enlighet med förslaget i Det blågula bör regeringen anta en förordning som innebär att en sådan ska tillämpas i alla statliga upphandlingar46. Regeringen bör också säkerställa att klausulerna följs upp, så att en reell press sätts på de upphandlande företagen. En funktion för att stötta myndigheterna i arbetet bör inrättas i . Den föreslagna myndigheten för lika rättigheter bör ges motsvarande uppdrag för kommunernas upphandling. För detta arbete avsätter . En nödvändig del av ett samhälle som strävar efter lika rättigheter är att utsatta grupper har förutsättningar att själva formulera sitt perspektiv och aktivt påverka samhället. Endast de som själva drabbas av samhällets normer kan beskriva vad det innebär och vilka åtgärder som behöver vidtas. Staten bör därför säkra ett långsiktigt stöd till företrädare för handikapporganisationerna, RFSL och andra företrädare för HBT-personer samt kvinnors organisering. För detta arbete avsätts 70 miljoner . Motverka diskriminering av romer, afrosvenskar och muslimer Den nyinrättade myndigheten för lika rättigheter bör ges i uppdrag att göra en särskild satsning på att motarbeta diskriminering mot afrosvenskar, romer och muslimer. Dessa grupper är de som enligt SCB:s och det numera nerlagda statistik står längst ifrån arbetsmarknaden och som upplever störst diskriminering i vardagen. För att möjliggöra detta avsätts . avsätt i en fond för rättegångskostnader. Som vårdtagare är man i regel i en utsatt position. spelar bemötandet från vårdpersonalen stor roll för behandlingsresultatet. Om inte vårdapparaten förmår att möta alla på ett korrekt och inkluderande sätt innebär det att en stor del av befolkningen i praktiken har sämre rätt till sjukvård än majoriteten. Det gäller inte minst på ungdoms- och mödravårdsmottagningar, där kunskapen om situationen för till exempel HBT-personer eller personer med utländsk bakgrund kan vara bristfällig. bör därför ges ett särskilt uppdrag att säkerställa likarättskompetensen inom vården. För detta arbete avsätter . På många håll i landet utvecklas bilpooler. Det är ett kostnadseffektivt och miljövänligt alternativ för många, inte minst storstadsbor. Poolerna bildas både av privatpersoner i samverkan, biluthyrningsföretag och offentliga aktörer, exempelvis kommuner som tillgängliggör sina bilar och . För att möjliggöra också för personer med funktionsnedsättning att delta i bilpooler bör incitament, i form av bidrag, instiftas för att få en del av bilbeståndet i poolerna anpassat, för de mest förekommande funktionsnedsättningarna. För detta arbete avsätter . ska som en paraplyorganisation samla de etniska minoritetsorganisationerna och andra frivilligorganisationer som arbetar mot rasism och främlingsfientlighet. Funktionen är betydelsefull, såväl för landets organisationer som för staten. Motsvarande konstruktion finns för exempelvis ungdomsorganisationer, handikapporganisationer och inom idrottsrörelsen. Även om dragits med svårigheter har det en oumbärlig roll att spela och har alla förutsättningar att, med en säkrad stabil och långsiktig finansiering, fylla den funktionen. Vi tillför tre miljoner 2009 för att ska kunna fortsätta sin verksamhet. Anslaget ökar därefter till fem miljoner. EBO-principen är den regel som säger att asylsökande fritt får välja var de vill bosätta sig behandlar deras ansökan. anser att måste åläggas att samarbeta med asylsökandes och flyktingars vistelsekommuner i syfte att underlätta deras start i . För detta arbete avsätter . Antidiskrimineringsbyråerna för insamlande av statistik Resurser bör tillföras antidiskrimineringsbyråerna för att de ska kunna föra statistik som möjliggör jämförelser och mellan olika delar av landet. Vår föreslagna myndighet för lika rättigheter bör ges i uppdrag att samordna och sammanställa statistiken. För att möjliggöra detta avsätter vi 2009, 2010 och 2011. menar att det är viktigt att fler kommuner solidariskt delar det nationella ansvaret för flyktingmottagande. Vi blir alltmer bekymrade över en situation där ett fåtal kommuner tar emot allt fler flyktingar medan andra kommuner inte tar emot en enda. Det är självklart att dessa kommuner ser svårigheten med att ansvara för hela flyktingmottagning. Vi tror inte att detta är bra för den enskilde flyktingen som kommer till . Vi anser att det är viktigt att de nyanlända flyktingarna så snabbt som möjligt ges chansen att bli aktiva och respekterade i det svenska samhället. Då är underlättande av inträdet på arbetsmarknaden mycket viktigt. För att öka drivkrafterna för fler kommuner att ta emot flyktingar föreslår att kommunersättningar vid flyktingmottagande ökar med per flykting. Detta motsvarar en anslagsökning på givet prognosen i budgetpropositionen för flyktingmottagande. För människor med idéer som de vill omsätta i ett nytt företag är det ofta svårt att få ihop det första startkapitalet. Den privata finansieringssektorn kräver hög säkerhet. Kvinnor och personer med invandrarbakgrund har ofta svårare att få lån än andra grupper. finns en möjlighet att söka så kallade mikrolån genom . Vi menar att det statliga systemet för utgivning av mikrolån till den som vill utveckla sin företagsidé behöver utökas. Som ett led i en särskild satsning på personer med invandrarbakgrund bör staten öka sina medel till de redan befintliga systemen för förmedling av riskkapital. Mikrokrediterna bör administreras av som komplement till deras befintliga lån. Vi anslår för denna satsning. Regeringen anslår 2009 för särskilda jämställdhetsåtgärder. Medlen ska bland annat användas till en handlingsplan för att minska våldet mot kvinnor. Regeringen föreslår ingen förlängning av anslaget efter 2010. anser att anslaget bör finnas kvar även efter 2010. Vi ser bland annat ett stort behov av jämställdhetsutbildningar inom rättsväsendet, det vill säga domare, nämndemän, åklagare och polisväsendet. Det behövs kompetensutveckling inom området våld i hederns namn. Det krävs också en riktad satsning på information kring samkönat våld. Bland vårdpersonalen behövs det fortbildning inom genus. Det krävs forskning om hur våldsutsatta kvinnor behandlas inom vården. Det behövs också kraftigt höjda anslag till kvinnojourernas verksamhet. Utöver de förslag som presenteras ovan finns ytterligare förslag i vår partimotion om Lika rättigheter. 13Ett solidariskt i världen anser att alla människor i grunden har samma rätt till vår gemensamma jord. Vi har en vision om fri rörlighet för alla människor och tror på mångfald som ett positivt värde. Vi behöver öppna upp fler vägar att komma hit för att arbeta. Därför har tillsammans med regeringen lagt förslag på regler som ökar möjligheterna till arbetskraftsinvandring. Det kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta både dagens och framtidens utmaningar på arbetsmarknaden. På detta sätt skapas möjligheter till laglig migration. Vi vill ha en öppnare värld. Det ska inte vara förbehållet medborgare inom EU att röra sig fritt över gränser. Migration är en positiv del av en alltmer globaliserad värld. Vårt samhälle berikas och görs mer dynamiskt. I finns minst 10000 papperslösa personer. De bor i , . De flesta arbetar endera vitt eller svart och bidrar därmed till vår samhällsekonomi. Vi anser att det är både inhumant och ett slöseri med resurser att inte ge de papperslösa en möjlighet att fortsätta att bidra till vårt samhälle och vill därför genomföra en regularisering, det vill säga en tillfällig amnesti. Amnestin ska gälla för alla dem som fick ett avvisningsbeslut enligt den tidigare utlänningslagstiftningen men som ändå fortfarande befinner sig i landet, som inte begått grova brott under vistelsen i och som på hjälpligt sätt kan visa sin identitet. För att finansiera en regularisering tillskjuter . Vi avsätter också för att finansiera hälso- och sjukvård för gömda. Ingen människa ska nekas vård i vårt land. Få delar av den svenska asylprocessen är så inhuman som den del där ett utvisnings- eller avvisningsbeslut ska verkställas. sker ett otal försök att verkställa ett beslut, utan att det angivna mottagarlandet ens vill befatta sig med individen i fråga. Systemet är dessutom oerhört kostsamt och administrativt svåröverskådligt. Vi anser att det ska finnas ett tak för hur försök att utvisa en person ska få ske. Samordningen mellan polis och brister. Ett led i en effektivisering av verkställighetsprocessen kan vara att renodla ansvaret till endera myndigheten. Ett annat led kan vara att nya riktlinjer utfärdas för hur verkställighet får ske och hur ett försök får ske. Vi bedömer att det finns stora effektiviseringsvinster att hämta här, särskilt om börjar tillämpa en mer human flyktingpolitik där fler får stanna. Med en mer generös flyktingpolitik bedömer vi att det går att spara genom färre avvisningar och därmed lägre anslag för detta ändamål. 13.1.1Rättvist bistånd och handel Vår grundläggande solidaritet med alla människor innebär också att vi vill arbeta med att förebygga det som gör migration till en nödvändighet istället för ett fritt val för många. Bistånd och mer rättvisa handelsvillkor är en hörnsten i en sådan politik. Vi inom är starkt medvetna om att jordens resurser är knappa och mycket ojämnt fördelade mellan länder och människor. Nya siffror från visar att 400 miljoner fler människor lever under den globala fattigdomsgränsen än vad man trott (nu beräknat till ). menar att det är en absolut nödvändighet att varje människa har alla grundläggande mänskliga rättigheter tillgodosedda. Ekonomiska, sociala, kulturella, politiska och medborgerliga rättigheterna är alla lika viktiga. vill verka för en rättvis och miljömässigt hållbar fördelning av jordens resurser. Därför är det viktigt att fortsätter att vara ett föredöme för andra rika länder genom att upprätthålla enprocentsmålet i biståndet. Regeringen använder stora delar av biståndet till flyktingmottagande. Detta innebär att mindre pengar går till fattigdomsbekämpning. En sådan omfattande avräkning kan inte acceptera. Vi menar att flyktingmottagande i huvudsak ska finansieras utanför biståndsramen. bejakar fri handel mellan länder, företag och människor. Om handeln sker på rättvisa villkor gynnas både rika och fattiga. finns i praktiken gigantiska handelshinder mellan rika och fattiga länder som i de allra flesta fall gynnar de redan rika länderna. Ett konkret exempel är EU:s och subventioner till jordbruket som måste avvecklas för att handel i världen ska fungera bättre. Säkerhetshot handlar inte först och främst om militära hot. I stället måste planeringen av säkerhetspolitiken utgå från de behov och krav som 2000-talets säkerhetspolitiska situation ställer på oss som stat i ett alltmer internationaliserat samhälle. menar att politiken måste utgå från en helhetssyn. Hoten mot det svenska samhällets säkerhet kan inte mötas med enbart militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Till hoten hör terrorism, miljöhot, klimatförändringar, narkotika- och drogrelaterad brottslighet, ekonomisk brottslighet, allvarliga dataintrång och sabotage med mera.