mot · GW02Fi9 · 2008-11-26 00:00:00 — Ytterligare åtgärder mot lågkonjunkturen (väckt enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledning av händelse av större vikt) 4Turbulensen på de finansiella marknaderna3 6Vänsterpartiets budgetmotion en bra grund för ytterligare åtgärder5 8.3Extra utbetalning av barnbidrag10 8.6Utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik12 8.7Ytterligare åtgärder för de finansiella marknaderna14 8.8Anslagssparandet vid universitet och högskolor14 begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att ett s.k. ROT-avdrag införs enligt vad som anförs i motionen. beslutar att ändra lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag med sådan innebörd att ett extra barnbidrag och ett extra studiebidrag till gymnasieungdomar kan betalas ut . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom en extra aktieutdelning från inrätta en riskkapitalfond som styrs av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avsätta studiestöd för kompetensutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett aktivitetsstöd för ettåriga högskolestudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att erbjuda utbildning i bristyrken till arbetssökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tidigarelägga arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka antalet praktikplatser för unga med aktivitetsstöd inom ramen för jobbgaranti för ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort bankernas ensidiga rätt att säga upp lån. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen för i anslagssparande inom utgiftsområde 16. beslutar om ändrade ramar för utgiftsområden enligt specifikationen i tabell 1.3. anvisar ändrad fördelning av utgifter i enlighet med specifikationen i tabell 1.4. beslutar om ändrad beräkning av statsbudgetens inkomster enligt specifikationen i tabell 1.5. beslutar om ändrade ramar för utgiftsområden enligt specifikationen i tabell 1.6. anvisar ändrad fördelning av utgifter i enlighet med specifikationen i tabell 1.7. beslutar om ändrad beräkning av statsbudgetens inkomster enligt specifikationen i tabell 1.8. Mot bakgrund av att den ekonomiska krisen i allmänhet, och situationen på arbetsmarknaden i synnerhet, på ett påtagligt sätt har förvärrats sedan den allmänna motionstidens utgång lägger fram denna motion med stöd av 3 kap. 13 § riksdagsordningen. Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit synnerligen dyster. Varslen har duggat tätt och många orter har drabbats mycket hårt. Bara har 19521 personer varslats om uppsägning. Detta är den högsta siffran för en enskild månad . Barometerindikatorn, som är () sammanfattande indikator för stämningsläget i den svenska ekonomin, uppvisade för oktober det lägsta värdet sedan mätningarna startade . Regeringens budgetproposition vilade på helt andra antaganden om den ekonomiska utvecklingen än vad som är fallet. Man räknade med en i stort sett oförändrad sysselsättning och att arbetslösheten skulle stanna vid 6,och 6,. BNP-tillväxten bedömdes till 1,och till 3,. Samtliga prognosmakare har gjort helt andra bedömningar . Nedan redovisas några av dessa prognoser. () reviderade kraftigt den prognos man lade fram . KI beräknar att antalet sysselsatta fram kommer att minska med hela 100000 personer och att arbetslösheten kommer att stiga till 8,. Nordeas prognos räknar med en BNP-tillväxt på 0,och gick ut på DN-debatt (16/11) och varnade för att arbetslösheten kan stiga med upp till 100000 personer . SEB:s prognos i Nordic Outlook, som presenterades var än mer pessimistisk. SEB:s ekonomer beräknar en negativ BNP-tillväxt på hela 1,och arbetslösheten bedöms stiga till 9,. har även regeringen blivit tvungen att revidera sina prognoser. Det gjordes i samband med presentationen av Uppdatering av konvergensprogram 2008. I rapporten redovisades två alternativa scenarier till de prognoser som gjordes i samband med budgetpropositionen. I både det optimistiska och det pessimistiska scenariot räknar regeringen med en kraftigt minskad sysselsättning. I det pessimistiska scenariot bedöms arbetslösheten stiga till 9,. 4Turbulensen på de finansiella marknaderna Den globala finanskrisen har drabbat även . En förtroendekris, höga räntor och svårigheter att få krediter har varit utmärkande drag. För att få i gång kreditmarknaden har regeringen lagt fram tre propositioner, Utvidgning av insättningsgarantin (prop. 2008/09:49), Stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet (prop. 2008/09:61) och Överlåtelse av aktier i till AB samt åtgärder för förstärkt utlåning från AB och (prop. 2008/09:73). Förslagen i dessa propositioner har många förtjänster och stödjer merparten av dessa, även om vi har vissa invändningar vad gäller delar av utformningen av förslagen. Vi har motionerat på de två sistnämnda propositionerna och lämnat förslag på ytterligare åtgärder i syfte att stabilisera de finansiella marknaderna och få i gång kapitalförsörjningen. Några av dessa förslag tar vi upp även i denna motion. På grund av finanskrisen var regeringens budgetproposition i praktiken överspelad redan när den lades på bord . Som framgår av redogörelsen ovan har ekonomin i allmänhet och arbetsmarknaden i synnerhet därefter bara fortsatt att utvecklas till det sämre. , , , fackföreningsrörelsen, , borgerliga ledarsidor ja snart sagt alla har efterlyst och närmast vädjat att regeringen ska lägga fram ett stimulanspaket för att få fart på ekonomin. Ändå gör regeringen ingenting. Dåvarande statsminister myntade en gång begreppet den enda vägens politik. Det är lite oklart vad avsåg, mer än att ett dödsdömt, långdraget och synnerligen kostsamt kronförsvar som resulterade i att lågkonjunkturen förvandlades till en fullskalig recession med raserade statsfinanser och massarbetslöshet som följd. den enda vägens politik tycks numera ha fått sin efterföljare i den enda vägens politik. När det gäller den ekonomiska politiken har regeringen satsat allt på ett kort: Stora skattesänkningar för dem som redan har arbete via det s.k. jobbskatteavdraget, där två tredjedelar av skattesänkningarna går till den tredjedel som har de högsta inkomsterna. Genom sänkta ersättningsnivåer i a-kassan och sjukförsäkringen och hårdare krav på de arbetslösa och sjukskrivna sätter man press på de lägsta lönerna nedåt. Parallellt med detta minskar regeringen de arbetslösas möjligheter till förkovran genom att man drar ned på antalet platser inom högskolan, arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen. Allt i syfte att pressa fram låglönejobb och tvinga de arbetslösa att ta dessa. Förvisso kan man säga att sannolikheten för att regeringens målsättning att pressa fram låglönejobb nu ökar i och med att antalet sökande per ledigt jobb nu ytterligare ökar till följd av den stigande arbetslösheten. Men strategin att inte ingripa mot utslagningen av tiotusentals arbetstillfällen riskerar att skapa även för regeringen oönskade effekter: en fördjupad kris på grund av stort efterfrågebortfall som i sig genererar ytterligare utslagning av arbetstillfällen och företag. Högeralliansen talar ofta om att man säger sig värna verksamheterna inom kommunsektorn, dvs. sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgen. Ändå valde den att inte ens värdesäkra de generella statsbidragen , en utgift som motsvarar ca . Detta som den sänkt skatterna med . Effekterna av denna politik börjar nu bli alltför tydlig. Många kommuner och landsting har börjat varsla folk om uppsägning, vilket förutom att leda till försämrad service också förstärker lågkonjunkturen. Regeringen har varit snabb och visat handlingskraft i sina försök att stabilisera finansmarknaderna. Men att lägga fram förslag i syfte att stabilisera de finansiella marknaderna är en sak vad som behövs är ett kraftfullt stimulanspaket för att öka efterfrågan i ekonomin, se till så att de arbetslösa ges möjligheter till förkovran genom olika typer av utbildningar och arbetsmarknadspolitiska program. Vidare behöver kommunerna tillföras resurser så att de inte tvingas säga upp folk, vilket ytterligare skulle fördjupa lågkonjunkturen. Därtill behövs det ytterligare åtgärder för att öka företagens möjligheter till krediter. Kontrasten mellan å ena sidan regeringens snabbhet och handlingskraft för att stödja de finansiella marknaderna samt även vissa enskilda institut med betydande medel, samt å andra sidan dess totala passivitet, och som det nästan förefaller likgiltighet, inför att vidta åtgärder för att motverka den snabbt stigande arbetslösheten, är slående. 6Vänsterpartiets budgetmotion en bra grund för ytterligare åtgärder Vi kan konstatera att mycket av det som efterfrågas återfinns i vår budgetmotion. I budgeten föreslås en särskild bostadsfond. Vi avsätter till denna fond för nybyggnation och renovering. Målet är att bygga minst 40000 bostäder . Vidare har vi en särskild investeringsbudget för infrastrukturinvesteringar. och framåt satsar vi nästan 16 miljarder för järnvägsinvesteringar. Därtill anvisar vi 67 miljarder till banunderhåll för att minska tågförseningarna. Vi anslår också av BNP till en rad åtgärder för att minska klimatpåverkan. I det ingår utbyggnaden av järnvägen och banunderhållet, men vi föreslår också en rad andra åtgärder som stöd för energieffektiviseringar och stöd till kommunernas klimatinvesteringsprogram, och vi inrättar en särskild miljöteknikfond m.m. Inom närings- och företagspolitiken föreslår vi en rad åtgärder för att förbättra näringslivsklimatet i syfte att skapa fler jobb. Nedan presenteras några av dessa: Slopad sjuklönekostnad för företag med upp till tio anställda. Vi sänker arbetsgivaravgiften för den första som anställs i s.k. soloföretag. Vi underlättar för forskning och utveckling genom att införa en skattereduktion för små och medelstora företag. Vidare föreslår vi en utökning av det exportfrämjande stödet. Stödet ska framför allt omfatta små och medelstora företag och främst inriktas på att öka exporten till nya marknader. Ett centralt inslag för att stå väl rustade när konjunkturen vänder nedåt är att ha en generös och stabil arbetslöshetsförsäkring som omfattar så många som möjligt. En väl utformad arbetslöshetsförsäkring är ett typexempel på vad ekonomer kallar för en automatisk stabilisator, i och med att de som förlorar sina jobb och som är med i a-kassan ändå har möjlighet att behålla en stor del av sin köpkraft, vilket håller uppe efterfrågan i ekonomin även när arbetslösheten ökar. I och med regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och chockhöjningarna av kostnaderna för att vara med i facket och a-kassan har ca 500000 personer lämnat a-kassan sedan den borgerliga regeringen tillträdde. Förutom de personliga tragedier som drabbar dem som blir av med sina jobb och står utanför a-kassan medför regeringens politik att lågkonjunkturen förvärras till följd av drastiskt minskad köpkraft för de grupper som har det sämst ställt ekonomiskt. En bra arbetslöshetsförsäkring är därför ett centralt inslag i en ansvarsfull ekonomisk politik. En hög generell utbildningsnivå och aktiv arbetsmarknadspolitik är omistliga delar i den svenska modellen, där strävan är att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetslivet genom att bejaka strukturomvandling. Till skillnad från regeringen vill fortsätta att bygga vidare på och förbättra denna modell där staten tar sin del av ansvaret för ett väl fungerande, utvecklande och demokratiskt arbetsliv. I vår budgetmotion avsätter vi därför betydande resurser till erkänt effektiva arbetsmarknadsprogram som anställningsstöden och arbetsmarknadsutbildningarna. Men situationen på arbetsmarknaden försämras nu i sådan rask takt att vi i denna motion anslår medel för utökade insatser. För är kvaliteten inom välfärdssektorn av fundamental betydelse. Jämfört med samtliga riksdagspartier avsatte vi i vår budgetmotion i särklass mest resurser till kommunsektorn. Vi värdesäkrade statsbidragen 20092011, vi avsatte resurser till ett viktat statsbidrag för att öka lönerna i kvinnodominerade yrkesgrupper och inte minst införde vi ett särskilt sysselsättningsstöd till de kommuner som nyanställer. Sammantaget tillförde vi kommunsektorn en real nivåförstärkning av kommunernas resurser med , och 28,6miljarder kronor . budgetmotion lägger således en mycket god grund för kommunsektorns utveckling. Men med det konjunkturläge som råder och med den politik som regeringen för ser vi ett behov av att snabbt komma i gång med sådana offentliga investeringar som kommunerna ombesörjer. föreslår därför att staten går in med ett särskilt investeringsstöd till kommunsektorn. Vi utvecklar förslaget nedan under avsnittet Investeringsstöd till kommunerna. När vi i presenterade vår budget sade vi att det nu var dags för aktiv konjunkturpolitik för att möta den redan då påtagliga konjunkturnedgången. Vår budgetmotion innehöll en rad stora satsningar för ökad sysselsättning och stärkt konkurrenskraft. Men den svenska ekonomin har förvärrats så påtagligt att vi inser att vi behöver vidta ytterligare åtgärder för att stimulera ekonomin och vända den nedåtgående trenden på arbetsmarknaden. I vårt budgetalternativ hade vi ett överskott avseende den offentliga sektorns finansiella sparande på 1,av BNP. Vi konstaterade att med tanke på den tydliga konjunkturavmattning som redan då förelåg var vårt sparande egentligen i högsta laget. Men vi fann att det var svårt att förutse vilka effekter den då akuta finanskrisen skulle få på den reala ekonomin, varpå vi tyckte att det var klokt att reservera ett visst budgetutrymme som säkerhetsmarginal. Det står nu helt klart att den initialt amerikanska finanskrisen har utvecklats till en global finanskris med mycket stora återverkningar på den reala ekonomin. Den fördjupade lågkonjunkturen påverkar naturligtvis vårt finansiella sparande (och framåt) i det budgetalternativ vi lade fram . Skatteinkomsterna minskar och utgifterna för a-kassan m.m. ökar. Detsamma gäller naturligtvis för regeringens budget och övriga oppositionspartiers budgetmotioner. I Uppdatering av konvergensprogram 2008 redogör regeringen för två nya alternativa makroekonomiska prognoser, benämnda alt. 1 Fördjupad finansiell kris och alt. 2 Fördjupad och utdragen finansiell kris. Prognoserna bygger på, såvitt man kan utläsa, oförändrad finanspolitik. Exakt hur den nya makrobilden slår på vårt existerande budgetförslag är omöjligt att säga med mindre än att vi har ett helt nytt budgetförslag från regeringens sida att utgå ifrån. Rent statiskt påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mer negativt till följd av det försämrade konjunkturläget än i regeringens budgetproposition, bl.a. på grund av att vi har högre ersättningsnivåer i a-kassan än regeringen. Men, med en mer dynamisk och verklighetstrogen analys, påverkas det finansiella sparandet i vår budgetmotion mindre jämfört med regeringens budget. En rad faktorer bidrar till detta: Vi har mer av direkta jobbsatsningar, inte minst i form av vårt riktade sysselsättningsstöd till kommunsektorn, vi har betydligt större offentliga investeringar i infrastruktur och bostäder, vi har starkare automatiska stabilisatorer, exempelvis i form av en högre a-kassa och högre bostadsbidrag, och de mest utsatta i samhället har det ekonomiskt bättre i och med att vår fördelningspolitik skiljer sig markant från regeringens. Sammantaget innebär detta att efterfrågan i ekonomin hålls uppe på ett bättre sätt i vårt budgetalternativ, vilket motverkar lågkonjunkturen. Men då vi inte har någon möjlighet att göra några mer exakta beräkningar antar vi att den förändrade makroekonomiska bilden påverkar det finansiella sparandet i vårt budgetalternativ på samma sätt som regeringens budget. I den förstnämnda av ovan nämnda nya makroekonomiska prognoser från regeringen, som är den mer optimistiska, försvagas de offentliga finanserna med 0,av BNP , medan i den sistnämnda, mer pessimistiska, prognosen försvagas de offentliga finanserna med 1,av BNP. Medelvärdet avseende den fördjupade lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna i regeringens nya prognoser blir då 1,av BNP. Schematiskt kan vi då göra följande uppställning för att tydliggöra dels vilken finanspolitisk grund, grovt räknat, existerande budgetalternativ vilar på, dels en grov beräkning av vårt finansiella sparande inklusive de ytterligare finanspolitiska stimulanser som vi föreslår i denna motion. Tabel1 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande, 2009,% av BNP V budgetmotion + ny makro V budget + ny makro + föreslaget stimulanspaket (16,3 mdkr) En grov beräkning utifrån regeringens nya makroekonomiska prognoser ger alltså vid handen att budgetalternativ , efter de stimulansåtgärder vi föreslår i denna motion, hamnar på ett finansiellt sparande på ca 0,av BNP. budgetalternativ har gått med stora överskott under såväl 2007 som 2008. Det har varit naturligt eftersom konjunkturläget under merparten av dessa år varit relativt hyggligt och eftersom vi värnar starka offentliga finanser. På samma sätt är det rimligt att , med den djupa lågkonjunktur vi nu har, underbalansera de offentliga finanserna. Mot bakgrund av att ofta, helt utan saklig grund, utmålas som ett parti som tar lätt på de offentliga finanserna tillåter vi oss att konstatera att många företrädare i den senaste tidens debatt förordat en betydligt mer expansiv finanspolitik än den som lägger fram. Men då osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen alltjämt är mycket stor är berett att återkomma till med förslag till nya åtgärder eller stimulanser om vi så finner det motiverat. Differens i förhållande till v budgetmotion, mnkr Extra utbetalning av barn- och studiebidrag Universitet och högskolor behåller anslagssparande Extraordinära insatser för vidareutbildning 8.1 Investeringsstöd till kommunerna har som enda parti föreslagit att de generella statsbidragen ska skrivas upp . Vi menar att det är helt nödvändigt att de generella statsbidragen räknas upp utifrån pris- och löneutvecklingen, oavsett konjunkturläget. I den rådande lågkonjunkturen krävs det insatser utöver det vanliga för att kommunsektorn inte ska bidra till att förvärra lågkonjunkturen. Det finns en risk att investeringar inte blir av eller skjuts , när de tvärtom skulle behöva tidigareläggas för att hålla i gång ekonomin och skapa arbetstillfällen. uppgick kommunernas och landstingens totala investeringsutgifter till . Förutom investeringar i byggnader, t.ex. skolor och sjukhus, investerar kommuner och landsting även i infrastrukturen för el, vatten, fjärrvärme, vägar och bostäder. föreslår nu att ett konjunkturellt investeringsstöd införs . Vi avsätter därför som medfinansiering till kommunsektorn. Stödet kan som mest uppgå till av investeringskostnaden och ska omfatta en investering som tidigareläggs eller annars riskerar att bli uppskjuten. Vi menar att investeringsstödet särskilt ska gynna ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning samt miljö- och energieffektiviseringar. Det underlättar för kommunsektorn att nå målet om enkelt avhjälpta hinder 2010, dvs. Bygginvesteringar för skulle skapa i storleksordningen 9 000 arbetstillfällen. I det här fallet handlar det dessutom om att undvika en risk för att kommunerna skjuter på sina investeringar när de ser skatteinkomsterna sjunka. Det skulle betyda att kommunerna förvärrar krisen genom ett procykliskt agerande. För att hindra det behövs ett tydligt incitament att snarare tidigarelägga byggprojekt, och det är därför vi föreslår det här tillfälliga investeringsstödet. Förutom detta menar vi att regeringen ska undersöka möjligheterna att via Riksgälden ordna en kreditfacilitet för kommunsektorn. Utlåningen bör ske till statslåneränta. Det skulle avlasta banksektorn och även möjliggöra för de kommuner som nekas lån via bankerna att få sina behövliga krediter. Antalet varsel inom byggsektorn har tredubblats , enligt Arbetsförmedlingens statistik. För att hindra att utvecklingen i branschen fortsätter i samma riktning och stimulera till underhåll av bostäder föreslår att ett nytt ROT-avdrag införs. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller . Förra gången ROT-avdrag infördes (prop. 2003/04:163) användes följande gränser för avdraget. De tjänar som utgångspunkt även för det här förslaget. Skattereduktion medges av kostnaden för byggtjänster. För småhus kan skattereduktionen uppgå till högst , för en privatbostadsrätt till högst och för ett hyreshus kan skattereduktionen uppgå till . ROT-avdrag som syftar till miljöförbättrande åtgärder och energieffektivisering bör premieras särskilt. Åtgärden beräknas kosta . Det som här anförs om ROT-avdrag bör som sin mening ge regeringen till känna. 8.3Extra utbetalning av barnbidrag För att stärka köpkraften hos barnfamiljerna vill göra en extra utbetalning av barnbidrag redan under innevarande år. Det innebär att alla barnfamiljer får extra per barn. Förslaget omfattar även studiebidraget till gymnasieungdomar och kostar totalt . De barnfamiljer som vid utbetalningen omfattas av att ekonomiskt bistånd bör också kunna ta del av barnbidragsutbetalningen, utan att det ekonomiska biståndet minskas. En åtgärd för att komma till rätta med detta är att barnbidraget undantas som beräkningsgrund för det ekonomiska biståndet. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen återkomma med förslag på utbetalning av barnbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen. För att skapa en hållbar tillväxt och fler jobb är tillgången till kapital av central betydelse. är det en av de främsta förutsättningarna för att ett företag ska kunna växa. Historiskt har staten varit en viktig, i många fall helt dominerande risktagare i blivande framtidsbranscher genom myndigheter och statliga företag i form av teknikutvecklare och kvalificerade beställare. De har därigenom medverkat till uppbyggnaden av dagens näringsliv. Givna exempel är samverkan mellan , SJ:s betydelse för Asea, eller den roll som har haft för teknisk och industriell utveckling. Det är viktigt att , som ett litet land, även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi- och miljöområdet. I finanskrisens spår har företagens möjligheter att få tillgång till kapital kraftigt försämrats. Det är ett allvarligt hot mot att utveckla nya idéer, bärkraftiga företag och nya jobb. I ett läge där kapitalmarknaden inte längre fungerar eller vill ta sitt ansvar måste staten gripa in. Såddfinansiering innebär att någon träder in med kapital och kompetens i det allra första skedet av en företagsstart när det ännu inte går att se om det finns säkra vinster att göra. När IT-bubblan sprack försvann det privata såddkapitalet mer eller mindre över . Denna erfarenhet samt tidigare erfarenheter av samma karaktär visar tydligt på att staten har en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig finansiering. föreslår att en riskkapitalfond bildas genom en extra utdelning från på 5 mdr. Fonden ska administreras och styras av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att rädda jobb, förhindra utslagning och stimulera efterfrågan är det viktigare än någonsin att satsa på en trygg arbetslöshetsförsäkring. föreslår i motion 2008/09:Fi271 Välfärdsinvesteringar för framtiden, med anledning av budgetpropositionen, en rad förbättringar av arbetslöshetsförsäkringen.