mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Vi riktar en satsning på 10000 årsplatser för ungdomar, där 5 000 platser riktas till förstajobbet-avdraget som är en skattereduktion för arbetsgivaren på två tredjedelar av lönen. Dessutom investerar vi i 5000 lärlingsutbildningsplatser där unga långtidsarbetslösa ges möjlighet att läsa in ämnen som saknas i kombination med arbetspraktik. Det här är en bred investering som är så omfattande att samtliga ungdomar som ingår i regeringens så kallade jobbgaranti i stället kommer ut och lär sig ett yrke och skaffar sig jobbreferenser. Därutöver vill vi införa en skattereduktion som motsvarar arbetsgivaravgiften för de företag och organisationer i både privat och offentlig sektor som anställer arbetslösa ungdomar. Det är mycket effektivare än att sänka arbetsgivaravgiften för de företag som redan har anställt ungdomar, som regeringen gör. Fakta: Första jobbet-avdrag (5000 platser) Målgrupp: Ungdomar mellan och som har varit arbetslösa och som har en lämplig kompetens, till exempel fullgjord gymnasieutbildning, men som saknar den praktiska erfarenheten och rätta kontakterna för att komma in på arbetsmarknaden. Arbetsgivare får ett avdrag på två tredjedelar av lönen. Första jobbet-avdraget löper om upp . Fakta: Lärlingsutbildning (5000 platser) Målgrupp: Ungdomar mellan som har varit arbetslösa och som behöver komplettera sin kompetensprofil med både praktisk erfarenhet och teoretisk utbildning. Lärlingsutbildningen ska vara arbetsplatsförlagd på till exempel ett företag och ske i nära samarbete med yrkesvux och komvux. Handledningsersättning utgår till de arbetsplatser som tar emot lärlingar från jobbgarantin. Kommunerna får i uppdrag att organisera lärlingsutbildningen och får pengar till detta från Arbetsförmedlingen. Kostnad: 2009, därefter 20102011. Fakta: Skattereduktion motsvarande avskaffad arbetsgivaravgift för arbetslösa ungdomar Målgrupp: Arbetslösa ungdomar som har varit inskrivna på Arbetsförmedlingen i en månad eller inte haft några arbetsinkomster . Den som anställer en arbetslös ungdom eller 2010 får en skattereduktion som motsvarar hela arbetsgivaravgiften (inklusive ålderspensionsavgiften). Kostnad: 2009 och 2010. Många människor jobbar mindre än vad de skulle vilja. Av alla sysselsatta arbetar var fjärde person deltid, vissa för att de inte vill jobba mer andra för att de inte får. Enligt var 41 000 personer deltidsarbetslösa. Tre fjärdedelar är kvinnor. behöver vi få fler arbetade timmar om vi ska klara välfärden . Att pressa tillbaka deltidsarbetslösheten är således bra för alla kvinnor och män som vill jobba mer och för den framtida tillväxten och välfärden. De borgerliga partierna gick till val med huvudbudskapet att det ska löna sig att arbeta. I förra höstens budgetproposition försämrade de dock kraftigt villkoren för de deltidsarbetslösa utan att göra någonting för att se till att de som var deltidsarbetslösa blev heltidsarbetande. Effekten har blivit att många deltidsarbetande har fått rådet att säga upp sig, annars åker de ur arbetslöshetsförsäkringen. Det är knappast någon vettig arbetslinje; det är en bidragslinje. För att se till att alla som vill får möjlighet att arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Just nu förbereder sig arbetsmarknadens parter för att förhandla fram ett nytt huvudavtal för arbetsmarknaden. En av frågorna vid dessa diskussioner är rätten till heltid. Vi följer noga dessa diskussioner. Vi socialdemokrater vill att heltid ska vara en rättighet och deltid en möjlighet. Vi är beredda att ta till lagstiftning om arbetsmarknadens parter inte själva löser denna fråga. Regeringen genomförde i förra höstens budgetproposition en rad försämringar i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa. Detta har särskilt drabbat alla kvinnor som jobbar ofrivillig deltid inte minst i handeln, vården och omsorgen. Vi socialdemokrater föreslår i denna budgetmotion att arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa förbättras. Med vårt förslag ökar antalet ersättningsdagar som kan användas vid deltidsarbetslöshet från dagens 75 . Denna reform kostar 2009, 2010 och 2011. Därutöver utreder vi den framtida arbetslöshetsförsäkringens utformning vilket även inkluderar den för deltidsarbetslösa. Inom ramen för våra ökade volymer inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen vill vi också se till att deltidsarbetslösa får möjlighet till vidareutbildning parallellt med sitt arbete. 4.5Ett land där alla får chansen Många människor med rötter i andra delar av världen vittnar om att de överhuvudtaget inte blir kallade till anställningsintervjuer. På initiativ av den socialdemokratiska regeringen genomfördes ett försök vid sju myndigheter med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering, deltog nio myndigheter i en studie om rekrytering med mångfaldsperspektiv. Statskontoret har i uppdrag att utvärdera de båda initiativen. Så snart utvärderingen är klar bör regeringen ta initiativ till att sprida de erfarenheter och metoder från försöken som visat sig lyckosamma. Diskriminering förekommer tyvärr i många situationer: inom utbildningsväsendet och på arbets- såväl som på bostadsmarknaden. Intolerans, fördomar och diskriminering får aldrig begränsa människors möjligheter och ska därför bekämpas. Vi tycker att det är positivt att fått en sammanhållen lagstiftning och ett nytt ombudsmannaämbete. Men det räcker inte. Vi vill stärka antidiskrimineringsarbetet och avsätter därför till . Personer med begränsad erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden har ofta ett tunt kontaktnät, vilket försvårar tillträdet till arbetsmarknaden. har föreningslivet ofta god kunskap om lokalsamhälle, företag och organisationer. Vi menar att idrottsföreningar, fackförbund och andra kan vara en viktig resurs för att skapa kontakter mellan arbetssökande och företag och organisationer med lediga arbeten och praktik. Vi vill ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att inom ramen för sin verksamhet initiera ett försök med jobbcoacher. användas olika metoder i olika delar av landet vid validering av utländska examina och yrkeskunskaper, exempelvis är mycket framgångsrik i sitt valideringsarbete. tvingas allt för många människor vänta orimligt länge på att få sina färdigheter validerade. Det är oacceptabelt att möjligheterna att få sina kunskaper validerade varierar över landet. Vi vill ge Arbetsförmedlingen möjlighet att nationellt upphandla validering av arbetssökandes utbildning och yrkeskunskaper och avsätter för det. 4.5.1Nya möjligheter, nya jobb Arbetskraftsinvandring är en stor tillgång för . När människor söker sig hit skapas möjligheter till nya jobb och företag. En väl fungerande arbetskraftsinvandring är en viktig injektion för svensk ekonomi och arbetsmarknad och ger nya idéer och djup förståelse för viktiga svenska exportmarknader. En ökad rörlighet kommer också att vara väsentlig för att utjämna och mildra effekterna av den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning. En framgångsrik arbetskraftsmigration förutsätter bibehållen ordning och reda på arbetsmarknaden med respekt för gällande villkor och kollektivavtal. Ett självklart och grundläggande krav för arbetstillstånd är att löner, anställningsvillkor, försäkringsskydd och övriga arbetsvillkor ligger på samma nivå som för yrket eller branschen i . Om inte det kravet möts, finns risk för att människor utnyttjas på arbetsmarknaden och att lönerna dumpas. I är det de fackliga organisationerna som har bäst kunskap om löner och anställningsvillkor. Det är därför viktigt att de ges reella möjligheter att yttra sig om och bevaka att löner och anställningsvillkor följs. Exemplen där invandrad arbetskraft utnyttjas är tyvärr många. När vi välkomnar människor till har vi också ansvar för att göra vad vi kan för att förhindra att de utnyttjas eller far illa. Tyvärr innebär det borgerliga lagförslaget som har lagts på bord att migranternas utsatthet ökar, eftersom arbetsgivaren i praktiken kommer att ha rätt att besluta om den enskildes arbetstillstånd. För att stärka migranternas position så behövs någon form av prövning av rimligheten i företagens anställningsvillkor. Arbetskraftsinvandring får aldrig bli ett sätt att kringgå lagar och regler för att konkurrera med dumpade villkor. Regeringen måste säkerställa att det görs en verklig prövning av arbetsgivaren via Arbetsförmedlingen. Svensk familjepolitik är ett föredöme för många andra länder. Vi socialdemokrater är nu djupt oroade över att regeringen i stället för att utveckla den politik som varit så framgångsrik genomför omoderna reformer som hotar kvaliteten i förskolan och barnens möjligheter att få en nära relation till båda sina föräldrar. Lägre ersättning vid vård av sjukt barn, vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng är en återvändsgränd för barn, familjer och jämställdhet. Vi socialdemokrater står för kombinationen av en kvalitativ, väl utbyggd förskola och en generös och flexibel föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen ska, liksom övriga socialförsäkringar, ge inkomsttrygghet. Den moderatstyrda regeringen har valt att försämra den tillfälliga föräldrapenningen som gäller när föräldrar är hemma för att ta hand om sina sjuka barn. Det innebär att det är rationellt för den som tjänar mest, oftast pappan att fortsätta jobba, medan den som vanligtvis tjänar mindre, mamman, är hemma och vårdar barn. Så cementeras gamla könsroller och så försvårar regeringen för de föräldrar som vill, men inte har råd att dela ansvaret för barnen. Vi socialdemokrater vill höja taket i den tillfälliga föräldrapenningen så att den ligger på samma nivå som i föräldrapenningdagarna. Höjningen genomförs stegvis och landar på 10 prisbasbelopp 2011. All forskning visar att en tidig anknytning även till pappan ökar chanserna för ett mer jämställt ansvar för barnet länge fram, något som hela familjen har glädje av. Vi vill därför inom ramen för föräldraförsäkringen ge möjlighet för papporna att vara hemma i samband med barnets födelse. På så sätt får båda föräldrarna möjlighet vara hemma tillsammans med barnet . Vi befinner oss i en lågkonjunktur med allt vad det innebär av oro för den egna ekonomiska situationen. Osäkerheten på arbetsmarknaden och om bolånen påverkar många familjer. I stället för stora skattesänkningar till dem som tjänar mest vill vi stärka köpkraften hos de grupper som behöver det bäst. Vi vill därför höja barnbidraget med och flerbarnstillägget . Att familjepolitiken syftar till ett mer jämställt ansvar mellan föräldrarna bör också avspeglas i de signaler som staten skickar via utbetalningen av barnbidrag . Därför vill vi att barnbidraget delas mellan föräldrarna. Barn som växer upp med ensamstående föräldrar har det ekonomiskt tuffare än andra barn. Enligt uppgifter från ökar barnfattigdomen i bland alla barn från 2009. För barn till ensamstående är ökningen än mer markant: från 2009. Därför vill vi utöver höjningen av barnbidraget också höja underhållstödet med . En ensamstående förälder som blir sjuk och inte kan ta hand om sitt barn kan behöva ta hjälp av någon utanför familjen som kan vårda barnet. (SOU 2005:73) har lämnat förslag till en särskild föräldrapenning för att klara sådana situationer. Vi anser att sådan föräldrapenning ska inrättas. All fler studenter har barn och deras ekonomiska situation är särskilt pressad. Därför inrättade den socialdemokratiska regeringen ett särskilt stöd till studenter med barn. Vi anser att stödet kraftigt bör höjas för att inte studenter med barn ska halka efter ekonomiskt. Höjningen innebär exempelvis att stödet för ett barn höjs till från tidigare . För två barn höjs det . 6En förskola i världsklass Svensk förskola betraktas internationellt som ett föredöme. Den har uppmärksammats i och i en rad internationella jämförelser för sin höga kvalitet. Till skillnad från många andra länder står förskolan i för långt mer än bara barnpassning. Förskolan har en stor andel högskoleutbildad personal och en strukturerad pedagogisk verksamhet som utgår från en nationell läroplan. Det har gjort att förskolan betraktas som det första steget i det livslånga lärandet, med sikte på att garantera alla barn oavsett föräldrars utbildningsbakgrund rätt till goda kunskaper. En kvalitativt bra förskola som är väl utbyggd över hela landet har också aktivt bidragit till sysselsättning och tillväxt. Tillsammans med en bra föräldraförsäkring är förskolan kanske det viktigaste skälet till att andelen sysselsatta kvinnor i är bland de högsta i världen. Det är ingen tillfällighet att ekonomer runt om i världen lyfter fram den svenska förskolan som modell för länder som brottas med svåra demografiska utmaningar. En förskola som tidigt rustar barnen med goda kunskaper och lägger grunden för en bra skolstart är en väl använd investering för framtiden som den öppnar upp för båda föräldrarna att kombinera föräldraskap och arbete. Kring detta har det funnits en bred majoritet i och bland forskare i olika discipliner. måste förskolan utgå från barnens perspektiv och ha leken som grund. Barnen ska trivas, utvecklas socialt och ha roligt när de går i förskolan. Mot den bakgrunden är det ytterst anmärkningsvärt att regeringen nu planerar reformer som kommer att urholka kvaliteten i förskolan och som kommer att riskera den svenska modellen med en väl fungerande förskola och hög sysselsättning. Första steget i regeringens nya förskolepolitik är redan taget med förslaget om vårdnadsbidrag. följer barnomsorgspengen som riskerar att urholka förskolans kvalitet ytterligare. Den innebär att kommunerna tvingas använda resurser till verksamhet som inte har någon som helst pedagogisk inriktning eller utbildad personal. Det handlar om barnpassning utan krav på att läroplanen för förskolan ska följas. Vi socialdemokrater motsätter oss en sådan utveckling. Särskilt bekymmersamt är det för förskoleverksamhet i områden med många föräldrar med låga inkomster där ett ekonomiskt bidrag att själv ordna egna barnomsorgslösningar kan bli ett incitament att ta sina barn från en förskola med bra kvalitet. Vidare har regeringen ökat byråkratin inom förskolorna genom att se till att förskolor ska bidra i kontrollen av de så kallade VAB-dagarna (vård av sjukt barn). Personalen ska sitta och fylla i intyg i stället för att ta hand om barnen i förskolan. Regeringens ständiga prioritering av skattesänkningar före välfärd drabbar också förskolan. Den socialdemokratiska regeringen gav ett riktat statsbidrag till kommunerna för att öka personaltätheten i förskolan. Enligt en rapport från fungerade satsningen väl nästan alla kommuner använde bidraget till att öka personaltätheten och barngrupperna minskade. Den borgerliga regeringen avbröt satsningen 2007 och visar ny statistik från att regeringens åtgärd ledde till att den positiva utvecklingen avbröts. I vårt budgetalternativ avsätter vi därför till mer personal i förskolan. 6.1Kvalitetsprogram för svensk förskola Den borgerliga regeringens försvagning av den svenska förskolan är ett steg på fel väg. Ska vi i kunna bibehålla vår position som världsledande inom förskolans område krävs att vi är beredda att investera i kvalitet och pedagogiskt innehåll i förskolan. Vi föreslår därför ett kvalitetsprogram för förskolan i sju punkter: Svensk förskola har välutbildad personal. En rapport från visar att av årsarbetarna är förskollärare med pedagogisk högskoleexamen och att har en barnskötarutbildning. Trots dessa relativt goda resultat finns oroande tecken. Många kommuner har svårt att rekrytera förskollärare och de enskilda förskolorna har klart lägre utbildningsnivå än de kommunala förskolorna. Därför krävs ytterligare insatser. Vi föreslår en utökad dimensionering av utbildningar på lärarhögskolor som särskilt profilerat sig med inriktning mot förskollärare. Det är viktigt att den gemensamma lärarutbildningen har en tydlig ingång för förskollärare. Vi anser också att högre krav måste ställas på de enskilda förskolorna att rekrytera utbildad personal. Det bör vara ett kvalitetskrav som förutsättning för att få del av offentliga bidrag. Dessutom kan behövas särskilda fortbildningsinsatser riktade till de förskolor där personalen har lägst utbildningsnivå. Ett sätt som kan bli framgångsrikt för att få fler att ta examen som förskollärare är att erbjuda goda möjligheter för barnskötare att gå utbildningen. Därför måste också högskolor bättre kunna validera barnskötares reella kompetens vid antagning och upplägg av utbildningen. Barnskötare ska också få möjlighet till allmän vidareutbildning och kompetensförstärkning. 6.1.2Satsning på personalens pedagogiska kompetens Vi föreslog redan i vår vårmotion att det så kallade lärarlyftet också ska omfatta förskolans personal, eftersom vi fann det orimligt att, som regeringen tidigare gjorde, negativt skilja ut förskollärare och barnskötare från andra lärargrupper och inte ge dem samma möjlighet till den fortbildning som är så nödvändig för verksamhetens kvalitet. Det är också viktigt att personalen får utbildning för att möta barn med behov av särskilt stöd. Det kan exempelvis handla om psykiska funktionshinder, allergiproblem eller dylikt. Vi är övertygade om att förskolan och de tidiga åren i är nyckeln till kommande skolframgångar. En förskola som ger trygg omsorg och som sätter barnens lärande och utveckling i centrum kommer tidigt att upptäcka barn som har svårigheter och kan ge det stöd som behövs redan före skolstart. Vi vill att förskola och grundskola ska vara en del av en gemensam skola men med olika arbetssätt och olika professioner som samverkar och lär av varandra. måste förskolan utgå från barnen och bygga på leken som grund. Vi vill stärka förskolans kunskapsuppdrag för att ge alla barn en mer jämlik skolstart. Det ska finnas personal med utbildning och kompetens i barns språkutveckling vid alla förskolor och . Inte minst har det stor betydelse för barn med invandrarbakgrund. Därför vill vi göra avstämningar av barns språkutveckling för att skapa förutsättningar för att sätta in extra insatser för de barn som har de största behoven. Vi vill ta tillvara barns nyfikenhet och lust att lära redan i förskolan. Barn som har intresse och mognad att lära sig läsa och skriva redan i förskolan ska ha rätt och möjlighet att göra det under ledning av utbildade pedagoger. Vi vill också öppna upp för att ge förskolebarnen en möjlighet utifrån lust och intresse att få pröva på ett främmande språk. Språklärare från ska kunna gå in också i förskolan och tillsammans med förskollärarna ge grunderna i ytterligare ett språk utöver svenskan. Vi vill att samverkan och samarbetet mellan personalen i förskolan och skolan stärks. Det bör vara naturligt för såväl förskollärare att arbeta i skolan som för grundskollärare att ha hela eller en del av sin tjänst i förskolan Vi vill kvalitetssäkra all förskoleverksamhet oavsett form och huvudman och skapa garantier för att verksamheten följer läroplan och har utbildad personal. Vi avvisar bestämt ett system med barnomsorgspeng utan kvalitetskrav eftersom det riskerar att fler barn börjar skolan utan de nödvändiga grunderna för kunskapsinhämtande. Vi föreslår en särskild kvalitetslag för förskolan som garanterar att all förskoleverksamhet lever upp till kvalitetskraven för att få del av offentliga bidrag. All förskoleverksamhet som finansieras med offentliga medel måste uppfylla vissa grundläggande kvalitetskrav. Det handlar om att all verksamhet måste ha utbildad personal. Därutöver måste all verksamhet följa den nationella läroplanen och all verksamhet ska redovisa hur man arbetar för att nå kvalitet och måluppfyllelse i förhållande till de nationella målen. All verksamhet ska också kvalitetsgranskas och om man inte uppfyller kraven ska verksamheten inte få del av de offentliga medlen. Vi tycker inte heller att det är orimligt att det bland kvalitetskraven finns normer för gruppstorlekar och personaltäthet samt kriterier som omfattar områden som service, tillgänglighet, inflytande från föräldrar och kompetensutveckling för personalen. Vi välkomnar en valfrihet för föräldrar att välja olika förskolor men föräldrarna måste kunna känna trygghet att oavsett val så har alla förskolor samma grundläggande kvalitetskrav. Vidare ska demokratiska organ ha inflytande över var, när och hur många förskolor som etableras. Ett sådant beslut skulle göra det klart att förskolans resurser inte kommer att kunna användas för ren barnpassning av närmaste granne eller av helt outbildad personal. Det skulle skapa trygghet bland all förskolepersonal och bland alla dem som är oroliga för att den svenska förskolan, som byggts upp i bred politisk enighet, raseras. riksdag bör redan nu ställa sig bakom denna inriktning och ge det tillkänna för regeringen. 6.1.5Allmän förskola för 3-åringar Förskolan är samhällets första instans i det organiserade livslånga lärandet och vår långsiktiga målsättning är att den ska vara avgiftsfri. Därför vill vi införa allmän förskola för alla 3-åringar, avgiftsfritt , redan från . Vi vill särskilt betona att utvidgningen av den allmänna förskolan inte får tas till intäkt för att klyva förskolan i en pedagogiskt strukturerad förskola för 3-åringar och äldre och en förskola med lägre ambitioner för de yngre. Det finns en uppenbar risk att regeringens förslag om vårdnadsbidrag för dem under i kombination med barnomsorgspeng innebär att vi är på väg mot en klyvning av förskolan. Detta vore djupt olyckligt. Lärande och kunskapsutveckling sker successivt från de tidiga åren och även de minsta barnen har behov av utbildad personal och väl strukturerad pedagogisk verksamhet. 6.1.6Mer personal i förskolan Förskolan är grunden för det livslånga lärandet. Barnen tar där ofta sina första steg i att lära sig läsa och räkna och de tränar sin sociala förmåga. Ju mer personal det finns i förskolan, desto större blir stödet till det enskilda barnet, och förmågan att senare göra bra ifrån sig i ökar. För att hjälpa barnen till en bättre skolstart föreslår vi socialdemokrater i denna budgetmotion de kommande tre åren till mer personal i förskolan. Det finns ett stort behov av fler utbildade förskollärare. Därför ska en del av de nya högskoleplatser vi föreslår riktas till lärosäten som bedriver förskollärarutbildning. 6.1.7Barnomsorg på obekväm arbetstid Barnomsorg är en förutsättning för yrkesarbetande föräldrar. Familjepolitiken syftar till att stödja föräldrar och familjer i olika sammanhang och konstellationer. Eftersom alla familjer inte består av två föräldrar som arbetar på vardagar är det viktigt att kommunerna ger möjlighet till en trygg och fungerande omsorg, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller nätter. Alltfler arbetar på obekväm arbetstid. Därmed ökar också behovet av tillgång till barnomsorg , nätter och . Ett alltmer föränderligt arbetsliv måste möta de behov som föräldrar har för att få ihop vardagen med arbete och barn. Vi vill därför öka tillgången på barnomsorg , och nätter. Varje elev i den svenska ska nå skolans kunskapsmål och få utvecklas så långt som möjligt efter sina förutsättningar och i gemenskap med andra. Innehållet i behöver förnyas så att kunskaper, förmågor och arbetssätt bättre motsvarar morgondagens behov. Skolans viktigaste uppdrag är att ge varje elev gedigna kunskaper och utveckla elevernas förmåga att tänka självständigt, som en stabil grund för ett livslångt lärande. når långt ifrån alla elever målen i grund- och gymnasieskolan. av alla elever lämnar utan att vara behöriga att söka till gymnasieskolans nationella program.11 Vi vill att skolor som inte lever upp till målen ska arbeta systematiskt för att förbättra resultaten. Vi vill sätta starkt fokus på de framgångsfaktorer som ger dokumenterat resultat. Men det kräver också att skolorna har de resurser som behövs för att klara uppdraget. Det behövs fler lärare i skolan för att kunna arbeta i mindre grupper och för att kunna stödja de elever som behöver extra resurser.