mot · GW02A385 · 2008-10-04 00:00:00 — I budgetpropositionen beskriver regeringen hur den tänker utforma den tredje fasen i jobb- och utvecklingsgarantin som tidigare vagt beskrivits som en varaktig samhällsnyttig sysselsättning. Det framgår nu att regeringen avser att ersätta de tidigare plusjobben och andra anställningsstöd med snarlika jobb men med den väsentliga skillnaden att det inte ska betalas ut någon lön för arbetet. I stället ska den som deltar i garantins tredje fas anvisas ett arbete motsvarande hela sitt arbetsutbud som han eller hon måste utföra för att ha rätt till aktivitetsstöd eller kommunalt försörjningsstöd. Förutom i offentlig sektor ska jobben kunna utföras i privat sektor eller hos ideella organisationer. Regeringen avser alltså att inrätta en form av tvångsarbete utan lön på hela den reguljära arbetsmarknaden. Det är en kränkning av den enskildes rätt att få skälig ersättning för sitt arbete, och det är ett flagrant exempel på regeringens beredvillighet att använda utsatta människor i syfte att dumpa löner och arbetsvillkor. tar bestämt avstånd från denna typ av kränkande tvångsarbete. Vi avvisar också regeringens så kallade nystarts- och nyfriskjobb som inte visat sig gynna dem som har allra svårast att hitta jobb och som i anmärkningsvärt liten utsträckning lett till varaktiga anställningar. Vi vill i stället erbjuda långtidsarbetslösa riktade anställningsstöd med hög subventionsgrad, som möjliggör anställningar med löner i enlighet med kollektivavtal. () har utvärderat de tidigare förstärkta anställningsstöden för långtidsarbetslösa och konstaterat att de var framgångsrika. Den genomsnittliga arbetslöshetsperioden förkortades med cirka . Tack vare den höga subventionsgraden hade de personer som stod längst från arbetsmarknaden fått arbete. Samtliga anställningsstöd redovisas på budgetens inkomstsida som skattekrediteringar. Vi avsätter medel för 3000 platser med allmänt anställningsstöd för långtidsarbetslösa unga, 7500 platser i plusjobb i offentlig regi, 2000 platser med anställningsstöd för långtidssjuka och 5000 platser i förstärkt anställningsstöd. Vi återinför också det speciella programmet Gröna Jobb, som också är ett anställningsstöd för långtidsarbetslösa som arbetar i projekt som anordnas av och . Vi avsätter också medel på respektive myndighets anslag för att täcka kostnaderna för programmet. Merkostnadsersättning för plusjobb anslås under 1:3. I syfte att höja kvaliteten i äldreomsorgen och handikappomsorgen lanserar vi i denna budgetmotion en utbildningssatsning för redan anställda i verksamheterna som behöver vidareutbildas. Satsningen beskrivs närmare under utgiftsområde 9. För att kompensera kommunerna för utbildningssatsningen avsätter vi resurser för utbildningsvikariat i enlighet med den modell som gällde under . Vi avsätter utrymme för sammanlagt 3000 vikarieplatser , därefter 5000 platser . Vikariaten är utformade som ett arbetsmarknadspolitiskt program riktat till långtidsarbetslösa. Ersättningen uppgår till maximalt per dag, vilket motsvarar en månadslön på ca . I det fall den avtalade lönen är högre för den tjänst som ska tillsättas med en vikarie får kommunen själv betala mellanskillnaden. Utbildningsvikariaten är en bra möjlighet för arbetslösa att få aktuell arbetslivserfarenhet, och med de satsningar vi gör på kommunerna både i form av sysselsättningsstöd och generellt höjda statsbidrag bör det finans goda möjligheter för vikarierna att erbjudas fasta jobb efter vikariatstiden. Vikariaten finansieras med en skattekreditering och syns som minskade intäkter med 2009. Tabell 4: Anställningsstöd och krediteringar med skatteanknytning, effekt på statsbudgetens inkomstsida i förhållande till regeringens förslag Gröna Jobb, anställningsstöd Utöver ovan specificerade satsningar utökar vi antalet platser i program med aktivitetsstöd såsom förberedande utbildningar med 2 000 platser. 7Stöd till personer med funktionsnedsättning Enligt SCB:s rapport har ungefär 1 miljon människor i åldrarna en funktionsnedsättning. Det motsvarar var femte person i arbetsför ålder. Andelen kvinnor med funktionsnedsättning är större än andelen män. Varannan person med funktionsnedsättning är i åldersgruppen . Bland personer med funktionsnedsättning är det enligt SCB drygt en halv miljon människor som uppger att funktionsnedsättningen medför nedsatt arbetsförmåga. Bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var andelen i arbetskraften endast 50procent. uppgick arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga till 6,2procent jämfört med 4,5procent för hela befolkningen. En högre siffra som är anmärkningsvärd. Ett allt hårdare tempo i arbetslivet och högre produktivitetskrav gör att människor med funktionsnedsättningar fått allt svårare att göra sig gällande i arbetslivet. Även i tider av god konjunktur är det mycket svårt för personer som inte har full arbetskapacitet eller som har behov av hjälpmedel och anpassning av arbetsplatsen att hitta ett jobb. Inför en stundande lågkonjunktur blir situationen ännu svårare. När arbetslösheten ökar totalt så ökar den ännu mer för personer med funktionsnedsättning. ökar därför merkostnadsersättningen till för att erbjuda fler sysselsättning, öka den geografiska spridningen och förbättra villkoren för de anställda. uppdrag är att skapa meningsfulla och utvecklande arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. För att detta uppdrag ska vara möjligt måste finnas i hela och ta ett regionalt ansvar. finns på 250 orter i och hade 19727 personer anställda med funktionsnedsättning . Regeringen föreslår att ska ha 18700 anställda . Företaget har av inga vinstkrav, däremot krav på en budget i balans. är helägt av staten och en viktig del av den svenska arbetsmarknadspolitiken. ifrågasätter alltfler om svarar upp mot de krav och mål som staten satt upp för verksamheten, inte minst för att den geografiska spridningen minskar och kraven på de anställda ökar. En strukturomvandling har pågått inom en period där tillverkningsindustri läggs ned och ersätts med arbete inom tjänstesektorn. Det är på sätt och vis en nödvändig omställning som motsvarar villkoren på arbetsmarknaden i övrigt. Men den får inte innebära att människor blir utslagna till följd av att man inte orkar med tempot. Genom att anamma en alltför bemanningslik verksamhet försvårar möjligheterna att verka med geografiskt stor spridning, och många av dem som tidigare sysselsattes i verksamheten har ställts i utanförskap. Det finns flera exempel där människor gått från ett meningsfyllt arbete i till sjukskrivning och sjuk- och aktivitetsersättning. verksamhet mäts i antalet arbetstimmar. hade regeringen som mål att antalet arbetstimmar skulle uppgå till 23,7 miljoner. Det är en miljon lägre jämfört med målet . Enligt krävs en nivå runt för att ska finnas och kunna bedriva bra verksamhet i hela landet. Det är en nivå som anser sig ha möjlighet att vidmakthålla och även öka. anser att antalet arbetstimmar måste ligga på minst 25 miljoner för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag utan att behöva dra ned på antalet orter och anställda. I budgetmotion för 20092011 tillför vi mer resurser till i form av ökad merkostnadsersättning för att kunna erbjuda fler sysselsättning och att erbjuda sysselsättning med stor geografisk spridning under bättre arbetsvillkor. föreslår vi att merkostnadsersättningen ökar med ytterligare 400 miljoner i nivåhöjning så att den täcker ytterligare en miljon arbetstimmar, vilket motsvarar ca 700 arbetstillfällen. Lönebidrag är också en bra form av understöd för att underlätta ett inträde och få ett fotfäste på arbetsmarknaden. föreslår både höjning av taket för bidraget och utökat antal platser . Speciellt inför stundande lågkonjunktur är det bra att investera i människors möjligheter att bli kvar på arbetsmarknaden och säkerställa att de inte hamnar i utanförskap genom arbetslöshet. AMS har tidigare föreslagit i sina budgetunderlag att lönebidrag kan utgå om någon får en funktionsnedsättning på sin befintliga arbetsplats. Detta kan underlätta anpassade anställningar och rehabiliteringsarbete. Därför bör lönebidrag beviljas även för redan anställda. avsätter pengar för att det ska kunna genomföras. Regeringen har föreslagit att statens förmånsrätt att återkräva utbetald lönegaranti i samband med konkurser och företagsrekonstruktioner ska slopas. motsätter sig den förändringen, och vi utvecklar vår kritik mot förslaget i motion 2008/09:C1 som vi lägger fram tillsammans med Socialdemokraterna. Vår avvisning av förslaget innebär en minskning av utgifterna på anslaget 1:11 med 500 miljoner . Fram till och med kommer regeringen att ha genomfört besparingar på sammanlagt på . Antalet anställda på minskar , vilket innebär att den centrala och regionala tillsynen samt möjligheterna till förebyggande arbete genom regelutveckling minskar. Enligt motiveringen är nedskärningarna ett led i regeringens åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Trots att lyckats förhållandevis bra med arbetsmiljöarbetet finns det fortfarande stora problem. dör 5060 personer i arbetet. ökade dessutom dödsolyckorna oroväckande mycket. Ytterligare fler människor dör av arbetsrelaterade orsaker, utan att komma med i statistiken. Mörkertalet är stort, men uppskattar att det kan handla om drygt 3000 arbetsrelaterade dödsfall . Det är således fler som dör av arbetsrelaterade orsaker i än som dör i trafiken. De anmälda arbetsskadorna har minskat men ligger fortfarande på en hög nivå. Enligt preliminära arbetsmiljöstatistik om arbetsskador 2007 framgår det att 105000 arbetsskador anmäldes 2007. Huvuddelen av de anmälda skadorna var arbetsplatsolyckor. 29000 av dessa arbetsplatsolyckor medförde sjukfrånvaro. Av de rapporterade arbetsskadorna 2007 stod arbetssjukdomar för . Den vanligaste arbetssjukdomen är belastningsskador till följd av tunga lyft samt ensidiga och ansträngande arbetsställningar. Även skador och sjukdomar som följd av stress och av psykosociala skäl är en viktig faktor. Det finns skäl att tro att detta problem kommer att växa med den ökade pressen och stressen i arbetslivet. fick en stadig resursökning och kunde anställa fler arbetsmiljöinspektörer. Studier visar att det finns ett samband mellan antalet inspektörer och arbetsmiljöns positiva utveckling. Regeringens nedskärningar riskerar därför att bromsa den positiva utvecklingen och leda till ökad sjukfrånvaro och fler olyckor. rekommenderar en arbetsmiljöinspektör per 10000 anställda. Det skulle innebära ca 400 arbetsmiljöinspektörer för del. För att uppnå denna nivå måste vi få ytterligare ca 80 arbetsmiljöinspektörer. I stället minskar nu alltså antalet inspektörer på grund av regeringens nedskärningar, och arbetsmiljötillsyn kommer att vara långt under den nivå som är normal för länder med motsvarande levnadsstandard. Regeringens arbetsmarknadspolitik kan dessutom försvåra arbetet för friska arbetsplatser ytterligare. Med sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen pressas lönerna ned , och rädslan för omställning ökar. Det drabbar såväl arbetslösa som löntagare. Med fler privatiseringar och småföretag som ska slå sig in på välfärdsmarknaden riskerar kollektivavtalens omfattning att minska och arbetsmiljötillsynen att bli för kostsam. Många visstidsanställningar ökar stressen och tystar ned arbetsplatserna. Regeringens politik förstärker de tendenser som redan finns till uppdelning av arbetskraften i ett A- och ett B-lag. Kvinnor, ungdomar, utlandsfödda och kortutbildade kommer att få än sämre möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden på lika villkor. Det kommer att försvåra arbetet för ett hälsosamt arbetsliv. Arbetet för friska arbetsplatser är avgörande för samhällsekonomin och för löntagarnas ställning i arbetslivet. Vi såg konsekvenserna av nedskärningarna i form av ökad ohälsa, och än orkar av löntagarna inte jobba fram till pensionen. Enligt undersökningar anser av arbetstagarna och arbetsgivarna att inspektionerna är relevanta och ger effekt. Arbetsgivarnas administrativa kostnader för arbetsmiljöarbete beräknas uppgå till eller och arbetsplats. Då räknas inte vinsterna för utebliven sjukfrånvaro in. Arbetsmiljöarbetet utgör således ingen belastning för arbetsgivarna eller samhällsekonomin; tvärtom är friska arbetsplatser avgörande för en positiv utveckling. Som ett svar på de uppmärksammade dödsfallen har regeringen föreslagit att tillförs 33 miljoner för till informationsinsatser. Det motsvarar alltså cirka en tredjedel av de nedskärningar som verket tvingats till sedan den borgerliga regeringen tillträdde. vill prioritera arbetsmiljöarbetet på lång sikt och anslår mer än regeringen till för . Anslaget ska användas så att den gör maximal nytta i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och ska inte inskränkas till informationsinsatser. Vi avsätter också att användas för arbetsmiljöutbildning för fackliga förtroendevalda. Regeringens avveckling av () innebar en förskingring av kunskaper och resurser. bedrev en värdefull forskning inom områden som hälsa och ohälsa i arbetslivet, arbetsmarknad och sysselsättning, arbetsrätt, arbetets organisering, ergonomi och belastning, fysikaliska och kemiska hälsorisker, integration och mångfald samt utvecklingsprocesser i arbetslivet. Utan denna forskning kommer inte minst att ha betydligt sämre underlag för sitt fortsatta arbete. Efter nedläggningen av har arbetsmiljöforskningen hamnat i strykklass. anser att arbetslivs- och arbetsmiljöforskningen är av oerhörd vikt för att säkerställa en bra arbetsmiljö även . Vi anser att det finns ett värde i att samla denna forskning och kompetens inom ramen för ett nationellt som arbetar i nära kontakt med parterna på arbetsmarknaden och som kan bidra till att resultatet av forskningen kommer till praktisk tillämpning. Hur detta centrum ska organiseras återkommer vi till i kommande budgetförslag. avsätter vi i fria forskningsmedel för arbetslivsforskning att fördelas av Fas och till för främst tillämpad forskning. Beräkningarna bygger på ett antagande om medianlön. Enligt SCB var medianlönen i offentlig sektor 2006. Vi har utgått från det och lagt på en årlig löneglidning på dess. Kostnaderna för a-kassa är beräknade utifrån en genomsnittlig dagpenning givet de förändringar vi vill göra i arbetslöshetsförsäkringen. Den genomsnittliga (kortsiktiga) nettoeffekten på det offentliga sparandet för en person som övergår till fullt subventionerad anställning blir ca , och för en person som övergår från a-kassa till anställning ca 120000. Som synes är samtliga grundantaganden mycket försiktiga. Det finns till exempel anledning att tro att många nyanställda initialt kommer att ha löner under median. Det är alltså troligt att nettoeffekten för den offentliga sektorns finanser även på kort sikt blir väsentligt mindre än det som tas upp i budgetförslaget.