ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub310 · 2008-09-30 00:00:00 — Undervisningsspråket i svensk grundskola tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undervisningsspråket i svensk grundskola, kommunal- och friskola ska vara svenska. Kunskaper tar man bäst och snabbast till sig om man behärskar språket och förstår på djupet det som förklaras i tal och skrift. Skolundervisning på ett främmande språk kräver därför solida kunskaper i detta språk för att kunskapsinhämtandet skall bli effektivt och bestående. Att använda t.ex. engelskan som undervisningsspråk för icke engelskspråkiga barn kan minska och sinka kunskapsuppbyggandet eftersom både elever och lärare av naturliga skäl är begränsade i fråga om ordförråd, formuleringsförmåga och förmåga att förstå. Ämneskunskaperna från måste vara goda vid starten i gymnasiet för att gymnasiestudierna skall kunna föra fram till en nivå som gör att vi kan hävda oss internationellt. Som det nu är ligger inte i topp. För att eleverna i på bästa sätt skall kunna utveckla sina kunskaper i skolans olika ämnen skall undervisningsspråket därför vara svenska. Förstärkt svenskundervisning bör ges på ett tidigt stadium som stöd till icke svenskspråkiga barn. Men språket är inte bara till för kunskapsinhämtande. Det är nyckel till all sorts kommunikation och till utvecklingen av personligheten. I arbetar eleven i alla ämnen med att utveckla det svenska språket. Tal, skrift, förståelse, formuleringsförmåga och en begreppsvärld där ord och uttryck ger omedelbara associationer och förmåga att interagera; för att bygga upp allt detta behövs tid, möda och träning. Varje lärare är på det sättet lärare också i svenska och hela grundskoletiden behövs för denna utveckling. När man lämnar skall man förutom att ha skaffat sig goda kunskaper i skolans olika ämnen även ha utvecklat sin skriftliga och muntliga uttrycksförmåga och sin språkkänsla i svenska. Goda språkkunskaper är väsentligt i en internationell och globaliserad värld. För att engelska och andra främmande språk skall kunna vidareutvecklas i gymnasiet från en god startnivå måste satsa på en förstärkt och effektiv språkundervisning. Engelska språket men också andra viktiga språk som t.ex. spanska, tyska och kinesiska bör utvecklas på eget mandat, och få sin särskilda ämnesplats. Eleverna måste dessutom bli undervisade av lärare som är kunniga och välutbildade i språket. Goda kunskaper i skolans olika ämnen, en väl utvecklad förmåga att på svenska uttrycka sig i tal och skrift i kombination med en god grund i engelska och andra främmande språk för vidare studier på gymnasienivå är nyckeln både till framtiden och till nästa fas i livet som är gymnasieskolan. För att eleverna i på bästa sätt skall kunna utveckla sina kunskaper i skolans olika ämnen och utveckla sitt språk och sin språkkänsla skall undervisningsspråket i svenska grundskolor, finansierade med skolpeng, vara svenska i samtliga ämnen utom i de främmande språken.
mot · GW02Ub317 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet. Som student är det, förutom just studier, ekonomin som ger bekymmer. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Huruvida studenten vill låna, är upp till den enskilde. Dock finns det omständigheter som påverkar studentens valmöjligheter. Framförallt är det ett så kallat fribelopp som sätter gräns för hur mycket man får tjäna för att ha rätt till fullt studiemedel. Denna begränsning är helt onödig. Det är också en modell som har diskuterats i Studiesociala kommitténs utredning som ett alternativ på lösning. Förutsättningarna ovan skapar en situation där politiken avgör ett val som borde vara studentens, nämligen att avgöra hur mycket tid som kan avsättas för arbete utan att studierna blir lidande. Om studenten anser att det finns tid som kan användas för att arbeta, och på detta sätt minska den börda som studielån innebär, bör studenten också få använda till arbete utan att det slår tillbaka på studenten. Studiemedelssystemet ställer krav på studieresultat. Detta innebär automatiskt en begränsning av hur mycket studenten hinner arbeta. Den för arbete disponibla tiden kan dessutom variera från termin till termin. Med nuvarande system kan studenterna ej jobba hårt då tiden medger och spara till en annan termin. Besluten över ekonomi och livssituation bör tillhöra individen, inte staten. Därför måste fribeloppet för studenter avskaffas.
mot · GW02Ub320 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare. kommer det att bli många pensionsavgångar inom tandläkaryrket. Det kommer att resultera i att behovet av nya tandläkare kommer att öka, och många nyrekryteringar kommer att behövas, annars kommer tandvården att få svårt att klara vårdbehovet framöver. löser man bemanningen med att aktivt arbeta med rekrytering av tandläkare från andra länder såsom exempelvis och . Den här metoden löser inte alla problem eftersom tandläkarbristen består, och det kan konstateras att många vuxna har svårt att få tandvårdstider vid vissa kliniker på grund av tandläkarbristen. Behovet av tandläkare och utbildningsplatser är i obalans och måste ses över för att vi ska kunna möta behovet av tandläkare . Ett bibehållande av den goda tandhälsa som finns i är mycket viktigt. Därför vill vi att regeringen ser över behovet av att öka antalet utbildningsplatser för tandläkare vid våra tandläkarhögskolor.
mot · GW02Ub322 · 2008-09-30 00:00:00 — Genusvetenskap på högskolans lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att stärka genusvetenskapens ställning i lärarutbildningen. är inte genusvetenskapen en naturlig del i lärarutbildningen och det på grund av att sådana krav aldrig har ställts. Överallt i samhällsdebatten kan vi ta del av hur viktigt det är att alla behandlas lika. Men hur många skolor har exempelvis lärare utbildade i genusvetenskap som krav för anställning? bör genomsyra hela samhället och för att få ett mer jämställt samhälle. Hälften av kommuner har något som kallas jämställdhetsresurs, men det räcker inte. Det är viktigt att vi redan från början iakttar dessa frågor i barnens utbildning och i ett tidigt stadium av deras utveckling. Man kan urskilja två riktningar när det gäller genusvetenskap i utbildningen för lärarstudenter. En riktning där det har framkommit att det har givits tillräcklig med genuskunskaper på utbildningen och en annan riktning som säger att det över huvud taget inte har framkommit några genuskunskaper på utbildningen. I Delegationen för jämställdhet i förskolan (SOU 2004:115) menar man att olika lärosäten ger olika mycket kunskaper om genus och jämställdhet, där vissa tycker att det pratas för mycket om genus och andra knappt har fått någon utbildning alls i det. I samma delbetänkande visas även att målen som handlar om kön och värdegrunden i examensordningen för lärare kan tolkas på olika sätt. (Högskoleförordningen 1993:100) Här handlar det dock om olika åsikter om samma utbildning. Vi borde kräva av skolan att alla barn ska behandlas lika, och det är här som våra pedagoger behöver baskunskaper i genusvetenskap. Börjar vi observera och diskutera vad som händer runt omkring i skolmiljön med eleverna och lärarna är det också mycket lättare att barnen blir uppmärksamma på genus som en del av vardagen. Det är viktigt för lärarna att både observera och diskutera det man ser. Visserligen kan det se ut som att skolpersonalen behandlar alla lika, men med röstläge eller olika tillsägelser behandlas killar och tjejer olika. Även sagor innehåller många könsschabloner. Men detta går att diskutera kring och kanske låta prinsen och prinsessan byta plats. På samma vis bör historieböcker och språkböcker analyseras så att eleverna får ett genusperspektiv redan från unga år. Idrott och data är andra exempel, även i skolans värld, där killarna ofta brer ut sig och tar stor plats på tjejernas bekostnad. fungerar verksamheten bra i våra skolor och på vissa håll finns även ett genusperspektiv inte bara i en skolplan utan även som en del i vardagen. Men detta utesluter inte att den pedagogiska delen på våra högskolor även bör innefatta genusvetenskap. i (s)
mot · GW02Ub327 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hemspråksundervisning. Rätten till ett eget språk är en omistlig del av livet och den egna identiteten. De barn med utländska föräldrar som växer upp i måste få möjlighet till hemspråksundervisning. Skälen är många, inte bara för att kunna tala med och förstå den egna släkten utan också för att det befrämjar den egna personliga utvecklingen så starkt. All forskning visar att om man lär sig sitt eget hemspråk, blir inlärning lättare inom övriga skolämnen. Hemspråksundervisning är i många fall en i att elever klarar skolan på ett bättre sätt och kan prestera högre resultat. Rätten till hemspråk finns i , men faktum är att väldigt många kommuner inte fyller sitt ansvar med möjligheten. Även om bristen på hemspråk är tydlig är den inte tillräckligt prioriterad av kommunerna.
mot · GW02Ub333 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att utveckla komvux. Svenska utbildningssatsningar har medgett att vi internationellt sett har en väldigt hög utbildningsnivå i . Genom en välfungerande grundskola, högt deltagande i den gymnasiala utbildningen samt den breda högskolan ligger i världsklass när det kommer till utbildning. Trots detta finns det uppskattningsvis 800000 vuxna som saknar fullständig gymnasieutbildning och som därför haft mindre möjlighet att utvecklas på arbetsmarknaden än den övriga befolkningen. Den tidigare socialdemokratiska regeringen har just därför satsat för att ge kommunerna möjlighet att erbjuda komvuxplatser inom den kommunala utbildningen. Detta har resulterat i cirka 80000 studieplatser. Genom denna vuxenutbildningssatsning har fler fått chansen att byta jobb och starta en ny karriär. Det är därför mycket oroande att regeringen har dragit in medel för komvux. Man har också dragit in bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet, vilket är mycket olyckligt. Man har dessutom tagit bort de fördelningskriterier som innebar att kommuner med hög arbetslöshet, många invandrare och låg utbildningsnivå fick mer tilldelning än kommuner med en motsatt situation. Kommuner som har ett stort behov får mindre och kommuner med ett mindre behov får mer? Detta är helt ologiskt och måste rättas till. Därför måste frågan om att återinföra bidraget till de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna och andra organisationer för uppsökande verksamhet skyndsamt ses över. Även återinförande av tidigare fördelningskriterier för komvux behöver ses över. Det är viktigt att alla får en möjlighet till en andra chans. Det livslånga lärandet riskerar att försämras avsevärt om man inte utvecklar komvuxverksamheten. i (s)
mot · GW02Ub338 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett rättvisare studiemedelssystem. Dagens regler för studiemedlen innebär att en person som gått ut gymnasiet och sedan väljer att läsa på folkhögskola eller komvux för att t.ex. läsa in betyg som vederbörande missat , inte kan få studiemedel förrän efter fyllda . Alltså kan 18- och 19-åringar som väljer att studera på folkhögskola eller komvux inte få studiemedel. De kan istället beviljas studiehjälp, till samma belopp som gymnasiestuderande, 1050:- . Så är däremot inte fallet om vederbörande studerar på högskola eller universitet. Det kan rimligen inte anses som rättvist. I rådande system blir alltså föräldrarna ekonomiskt ansvariga för barn som studerar tills de fyller och väljer folkhögskola eller komvux. De beskrivna skillnaderna mellan villkoren för de olika studieformerna bör utjämnas. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02Ub340 · 2008-09-25 00:00:00 — Gemensam satsning på forskning och innovationer mellan och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att och tillsammans avsätter resurser för forskning och innovationer. är det skildes från . Från tidig medeltid var och ett och samma rike. Som en konsekvens av krig mellan och blev ett storfurstendöme under . Därmed inleds självständighet. Detta uppmärksammas i både och som /2009. Huvudsyftet med samarbetet mellan och är att stärka samhörigheten mellan länderna. Tyngdpunkten i de aktiviteter som kommer att äga rum under Märkesåret är framåtsyftande och bygger på de månghundraåriga förbindelserna mellan länderna. I de aktiviteter som planeras finns bland annat ett förslag om att och regeringar ska ha ett gemensamt regeringsmöte . Vid det sammanträdet bör det vara möjligt för de båda regeringarna att besluta om att länderna ska utveckla ett förstärkt samarbete inom forskning och innovation. Av den anledningen anser vi att bör fatta ett beslut om att regeringarna i och tillsammans bör besluta om att avsätta resurser för att stärka ett samarbete inom forskning och innovationer. Våra båda länder har goda förutsättningar för att bli bland de världsledande nationerna genom ett sådant samarbete.
mot · GW02Ub348 · 2008-09-30 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. I sin årsrapport fastslår att varje kommun bör vara skyldig att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid och skriver: Alla barn måste få möjlighet att få en trygg och utvecklande plats att vara på när föräldern arbetar. Om kommunen inte tillhandahåller en sådan verksamhet finns det en risk att föräldern blir arbetslös med allt vad det innebär för barnets välmående eller att barnet tvingas träffa många olika omsorgspersoner med olika rutiner. Barnet riskerar då en otrygg tillvaro. Ändå är det precis en sådan situation många befinner sig i. Problemet är framför allt avgörande för många ensamstående föräldrar och yrkesgrupper som arbetar med delad arbetsdag. Ett konkret exempel rör personer som arbetar inom kultursektorn och då framför allt scenkonstnärerna. Delad dag innebär att man repeterar , är ledig för att sedan återgå till jobbet och föreställningen . Den delade dagen är en förutsättning för att kunna upprätthålla sitt arbete, och kompletterande barnomsorg på kvällstid en nödvändighet. Enligt skollagen 2 a kap. 6 § stadgas: Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Regeringsrätten avgjorde två fall i vilka man konstaterar att kommunen visserligen är skyldig att tillhandahålla förskoleverksamhet i den omfattning som krävs men att denna kan förläggas till sådana tider som passar de flesta föräldrar och att det inte föreligger någon skyldighet för kommunerna att tillhandahålla barnomsorg , kvällar eller nätter. Det innebär att det främst beror på den politiska viljan i den aktuella kommunen om barnomsorg på obekväm arbetstid, när så är befogat, över huvud taget erbjuds. Det som i en kommun anses som en självklar rättighet, utifrån princip om barnets bästa gäller inte alls i en annan kommun. Därför kan en ansökan om barnomsorg på obekväm arbetstid beviljas av en kommun medan en likvärdig individuell prövning avslås i en annan. De olika förutsättningarna mellan kommuner krockar därigenom också med arbetsmarknadspolitiken och de centralt styrda reglerna i arbetslöshetsförsäkringen då det krävs att man oförhindrad ska kunna stå till arbetsmarknadens förfogande något som inte är möjligt om det inte går att få en ordnad barntillsyn. Såsom nuvarande lagstiftning tolkas är den ett hot mot arbetslinjen. Det är inte rimligt att människor tvingas tacka nej till arbete, eller säga upp sig, eftersom arbetet inte går att kombinera med en fungerande barnomsorg. I de fall vårdnadshavarens arbetssituation är omöjlig att påverka anser jag att kommunerna bör erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. Barnomsorgen måste då också utgå från föräldrarnas behov. Allt annat är ett brott mot arbetslinjen. Detta är inte en fråga om att inskränkningar i det kommunala självstyret. Utformningen av barnomsorgen ska fortfarande utgå från lokala förutsättningar. Men kommunens skyldighet att erbjuda barnomsorg bör fastslås i skollagen.
mot · GW02Ub350 · 2008-09-22 00:00:00 — Idrott och hälsa i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i skolans syn på undervisning i ämnet idrott och hälsa för att förebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar. barn och ungdomar mår sämre visar olika undersökningar. Alltför mycket stillasittande i form av tv-tittande, video, tv- och dataspel i stället för lek och rörelse präglar alltfler barns vardag. Stillasittande tillsammans med stor konsumtion av läskedrycksprodukter och snabbmat leder till hälsoproblem och fetma. kan vid mönstring se att ungdomar lider av övervikt och dålig kondition. är en stor andel vuxna sjukskrivna på grund av olika former av överbelastningsproblem. Kostnaderna för sjukskrivningar och läkemedelsförskrivning ökar dramatiskt. Livskvaliteten minskar och det är därför angeläget och nödvändigt att kraftfulla åtgärder sätts in bl.a. inom skolan. Ämnet idrott och hälsa fokuserar alltför mycket på prestation och tävling. Även mycket unga elever i måste, om de är med på skolgymnastiken över huvud taget, delta i tävlingsmoment. Det som räknas är att springa snabbt och hoppa högt eller långt. Ofta är idrottslektionerna fokuserade på tävlingsmoment, vilket hämmar de barn som lider av övervikt. Detta leder till att de elever som mest av allt behöver motionera och träna tappar lusten och motivationen om de upplever att de inte duger eller är dåliga. De elever som redan idrottar utanför skolan premieras alltför ensidigt. De som har lätt för sig, är vältränade och motiverade utvecklas mer, men de som av olika skäl sällan motionerar tappar lusten för att delta. Detta förhållande behöver ändras. Det är angeläget att skolan skapar ett bestående intresse och en förståelse för vikten av regelbunden fysisk aktivitet. Det gäller snarare att hjälpa eleverna att finna en lustbetonad form av rörelse, vilken den än är. Alla elevers möjligheter till allsidig och lustbetonad motion med målsättningen att förbättra kondition, styrka, rörlighet samt koordination behöver bli en realitet. Elevernas behov av att träna och utveckla sina färdigheter i olika idrottsaktiviteter ska uppmuntras. Skolan skall ge allsidig kunskap om faktorer som påverkar hälsan. Kostens betydelse måste mer tydligt komma i fokus. Hur påverkas kroppen av ensidig snabbmat etc.? Även förståelsen för ett ergonomiskt riktigt arbetssätt behöver visas i undervisningen. Eleverna ska även ges grundläggande kunskaper i simning, livräddning och första hjälpen. Motion i form av dans i olika former bör eleverna bli förtrogna med. kan vara en motionsform för dem som inte har förutsättningar för annan idrott. Kunskaper om olika former av friluftsliv och möjligheten för elever med särskilda behov att få en individuellt anpassad undervisning måste stärkas.
mot · GW02Ub351 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av studiemedel. Enligt många undersökningar och uttalanden från studenter och studentorganisationer är den nuvarande konstruktionen för studiemedel bristfällig. Dessa brister beror i huvudsak på två orsaker: Även om studiemedlens storlek numera uppräknas efter konsumentprisindex (KPI) upplevs den faktiska studiemedelsnivån som för låg av lejonparten av alla studenter. Det beror främst på att studiemedlens nivå, när de kopplades mot KPI, redan då var för låga i relation till dåtidens faktiska levnadsomkostnader. Studiemedelssystemet har alltså en inbyggd eftersläpning som drabbar dagens och framtidens studenter på ett orimligt sätt. Dessutom är den begränsning som finns för inkomst av tjänst eller näringsverksamhet som man uppbär studiemedel för låg om en sådan alls måste finnas. Sammantaget leder detta till att alltför många studenter tvingas att komplettera finansieringen av sina studier medelst egna besparingar eller välvilligt inställda föräldrar och vänner i den mån dessa alternativ ens är möjliga. Denna situation är oacceptabel. Studenterna skulle därför vara mer betjänta av att studiemedlens storlek relaterades till årliga bestämning av existensminimum vad gäller kostnader för boende, mat och kläder ett s.k. studentexistensminimum. På så sätt skulle den inbyggda eftersläpningseffekten minimeras som studiemedelsbeloppet anpassas efter en samtida kostnadsbild och inte på en nästan beräkning. Utöver detta vore det även rimligt om begränsningen för inkomst av tjänst eller näringsverksamhet höjdes avsevärt eller t.o.m. togs bort. Det kan inte anses som rimligt om en student som vill minska sin lånedel genom att arbeta eller driva företag ska straffas för det genom minskade studiemedel och återbetalningsskyldighet. Även här vore studenterna i gemen mer betjänta av ett borttagande eller åtminstone en avsevärd höjning av inkomstbegränsningen. Mot denna bakgrund anser jag att reglerna för studiemedlens uppräkning och inkomstbegränsningen av tjänst och näringsverksamhet borde ses över.
mot · GW02Ub352 · 2008-09-30 00:00:00 — Allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av en allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor. Det torde föreligga ett behov av en förlängd klinisk utbildning inom sjuksköterskeutbildningen, och det kan ske på två sätt: Antingen genom en minskning av vissa teoretiska inslag eller genom en förlängning av utbildningen alternativt genom införande av en allmäntjänstgöring efter högskoleexamen. Ett viktigt skäl till införandet av allmäntjänstgöring är att det skulle öka patientsäkerheten. I förlängningen skulle det även bidra till minskad personalomsättning inom hälso- och sjukvården eftersom belastningen för nyutexaminerade sjuksköterskor inte blir lika stor som . Genom införandet av allmäntjänstgöring skulle kunna säkerställa kunskaperna hos framtida sjuksköterskor. Det gäller även vårdens kvalitet och effektivitet. Alla som arbetar inom hälso- och sjukvård ska ha formella och reella kunskaper. Därför föreslår jag att man utreder behovet av en allmäntjänstgöring för nyutexaminerade sjuksköterskor. På så sätt kan de nyutexaminerade sjuksköterskornas kompetens bättre garanteras, vilket ger patienterna ännu bättre vård.