mot · GV02Fi10 · 2008-05-06 00:00:00 — I en värld i ständig förändring menar vi att migrationspolitiken måste vara både flexibel och generös. Öppna gränser och möjligheter för människor att röra på sig är en av de absolut viktigaste frågorna för att skapa en mer rättvis värld där alla människor har en möjlighet till fred och utveckling. Vi behöver öppna upp fler vägar att komma hit för att arbeta. Därför har tillsammans med regeringen lagt fram förslag på regler som ökar möjligheterna till arbetskraftsinvandring. Det kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta både dagens och framtidens utmaningar på arbetsmarknaden. På detta sätt skapas möjligheter till laglig migration. Vi vill ha en öppnare värld. Det ska inte vara förbehållet oss inom EU att röra sig fritt över gränser. Migration är en positiv del av en alltmer globaliserad värld. Vårt samhälle berikas och görs mer dynamiskt. Att ge skydd till människor som riskerar förföljelse är en folkrättslig skyldighet. Varje asylsökande har rätt till en fullständig och korrekt prövning av sin sak. Barnens bästa måste alltid komma i första rummet även i migrationsprocessen; barns egna asylskäl måste vägas in. Människor flyr till i förhoppningen om att kunna skapa ett bättre liv här med förbättrade livschanser för sig själva och sina anhöriga. De som kommer hit ska få ett värdigt bemötande, som präglas av humanitet, omtanke och empati. De som flyr från ekonomisk misär har till skillnad från dem som flyr politisk förföljelse inget internationellt skydd. anser att detta är en brist i det internationella regelverket. är starkt kritiskt mot de inskränkningar i den svenska asylrätten som blivit följden av harmoniseringen till det gemensamma . Vi är kritiska till begränsningar som sker vad gäller anhöriginvandringen och vi är kritiska till att ansökan måste ske utanför gränser även i fall där detta är helt orimligt. Vi anser inte att den flyktingpolitik som regeringen bedriver i är human och rättssäker. har ett av mest restriktiva regelverk när det gäller tillgång till vård för asylsökande och gömda flyktingar. Gömda och papperslösa kan få akutsjukvård, men måste betala den verkliga kostnaden själva. Dessa grupper, som oftast har begränsade ekonomiska resurser, är marginaliserade och utsatta, har inte råd att söka vård och kan bli nekade om de inte kan betala. menar att regeringen måste agera i den här frågan och förbättra tillgången till vård för asylsökande och papperslösa. Vi anser att det är både inhumant och ett slöseri med resurser att inte ge de papperslösa en möjlighet att fortsätta att bidra till vårt samhälle och vill därför att skyndsamt uppmanar regeringen att lösa situationen. Det enklaste sättet vore att införa en regularisering, dvs. en tillfällig amnesti, för alla dem som fick ett avvisningsbeslut enligt den tidigare utlänningslagstiftningen, eller kan visa att de har ett arbete, men som ändå fortfarande befinner sig i landet, om de inte begått grova brott under vistelsen i och på hjälpligt sätt kan visa sin identitet. utses offentliga biträden enligt utlänningslagen av . Detta är fel och avviker från hur offentliga biträden utses enligt exempelvis lagar om psykiatrisk tvångsvård, rättspsykiatrisk tvångsvård, vård av unga eller vård av missbrukare. Det avviker dessutom från hur förfarandet med offentliga försvarare i brottmålsprocessen hanteras. I samtliga dessa fall utses det offentliga biträdet eller ombudet av domstolen och inte av den handläggande myndigheten. Skälet till detta är förstås att myndigheten kan ha ett intresse av att en viss person utses som biträde eller ombud, liksom att myndigheten inte hanterar ärendet helt objektivt. Detta system måste förändras så att rättssäkerheten i asylprocessen stärks. Hela vårt samhälle förutsätter ett fungerande ekosystem. Vi kan inte i längden tära på naturkapitalet. En hög nivå på miljöskydd är nödvändig. Den pågående klimatförändringen visar vad som händer när vi tänker kortsiktigt. Utarmning av naturens väv och spridning av kemikalier är andra hot mot vår välfärd och vår hälsa. De 16 miljökvalitetsmålen som antagits av är ett uttryck för vad vi måste uppnå. Den nya fördjupade utvärderingen från belyser problemet. Fler än hälften av målen bedöms nu vara svåra att nå utan nya, kraftiga åtgärder. Regeringen tar inte hotet på allvar. Illustrativt är att man drog ned på anslagen för skydd av biologisk mångfald i budgetpropositionen , i hopp och tro om att man ska kunna hitta billigare sätt att nå målen . Man minskar takten i utvecklingen av skyddet, när den behöver öka. Man lägger fram en politik för att öka uttaget av skog och säger att man ska återkomma om miljömålet sedan. miljöpolitik har alltmer kommit att enbart handla om att genomföra det vi varit med om att besluta gemensamt på EU-nivå. På område efter område ger upp sin tätposition och minskar våra möjligheter att vara pådrivande i EU och internationellt. Alltför ofta försöker regeringen i stället urholka EU:s arbete för att få fördelar för vissa intressen i . Vi menar i stället att bör värna sitt goda rykte i miljösammanhang och ta det ansvar vi vet är nödvändigt. Vi tycker inte man kan skjuta ansvaret , eller på någon annan. Vi måste bidra med det vi kan. uppskattar att det kommer att kosta i ökade statliga utgifter för att nå miljömålen. Det är mycket pengar. Men som Sternrapporten visade om klimatförändringen blir det ännu dyrare att skjuta miljöproblemen . Försiktighetsprincipen är en viktig princip inom miljöpolitiken. Har vi väntat tills det är överbevisat att något leder till problem har vi väntat för . Trots att regeringen lyfter upp och skriver om försiktighetsprincipen i vårpropositionen menar vi att de inte förstått dess innebörd. I stället har man vänt upp och ned på begreppet, man är försiktig med att ställa krav på företagen och alltför försiktig med att leverera lösningar. Försiktighetsprincipens ställning måste återupprättas och stärkas. Vi vill öka anslagen inom miljöpolitiken. Vi vill öka kunskapen. Men vi vill också handla utifrån den kunskap som redan finns. Vi måste minska utsläppen av växthusgaser och anpassa oss till den klimatförändring vi inte kan undvika. Vi måste öka skyddet av biologisk mångfald och ekosystemen som kommer att utsättas för alltmer stress i skogen, i jordbruket, i våra våtmarker och vattendrag och i våra hav. Vi måste minska spridningen av kemikalier, bl.a. genom att genomföra EU:s nya kemikaliepolitik. Vi måste desarmera de tickande miljöbomberna i förorenade områden till land och till havs. Vi måste minska utsläppen i luften så att det blir frisk luft också i våra städer. Vi måste minska övergödningen så att våra hav kan bli friska och levande. Genomförandet och efterlevnaden av våra miljöregler måste förbättras. Vi får inte blunda för målkonflikter. De finns, framför allt mellan ekonomin för etablerade företag på kort sikt och god hushållning på . Vi måste också söka synergieffekter, lösningar som förbättrar på flera sätt, som att satsa på effektivare energianvändning och rötning av avfall för att producera biogas. Då utmaningen är så stor är det viktigt att vi handlar på ett sätt som är effektivt. Det innebär flera olika styrmedel. Det krävs både bidrag, ny teknik, miljöskatter, information och beteendeförändringar. Miljöpolitik är en politik som bygger på ansvar och solidaritet. Tar vi inte vårt ansvar, här och , är det våra barn som får betala priset. Hur vi sköter de areella näringarna är avgörande för vår ekonomi, landsbygd och natur. För att klara en uthållig utveckling behövs en helhetssyn som saknats . Politiken har inriktats på kortsiktigt ekonomiskt tänkande. Det straffar sig i längden, både i miljön, i bygden och i ekonomin. Det tydligaste exemplet är fiskeripolitiken. I tron om att det var bra för fiskerinäringen har man år beslutat om allt för stora uttag av fisk från våra hav. Resultatet är plundrade bestånd, utarmade hav och dålig lönsamhet och förlorad framtidstro i näringen. Vi har en överetablering, inte i relation till efterfrågan, utan i relation till resursbasen. Det håller inte. måste staten satsa pengar på att minska näringen under ordnade former. Vi måste anpassa fisketrycket till beståndet, särskilt torsken behöver en time-out för att återhämta sig. Vi riskerar att få samma situation för vår skog. Efterfrågan stiger på alla håll. Det går att öka produktionen i skogen, men inte hur mycket som helst. Vi kan inte lösa ett miljöproblem genom att förvärra andra. Vi måste värna både klimatet och vårt ekosystems förmåga att ge oss de ekosystemtjänster vi i förlängningen lever av. Vi måste arbeta med produktionen och miljön hand i hand. Vi måste både skydda de rester vi har av mer naturlig skog och öka miljöhänsynen i skogsbruket. Vårt jordbruk producerar inte bara mat utan också andra nyttigheter, för våra landskap och vår natur. Vi måste minska lantbrukets bidrag till utarmningen av biologisk mångfald, övergödning, spridning av miljögifter och utsläpp av växthusgaser. har drivit igenom en stor ökning av miljöstödet till lantbruket. Men det räcker inte. Vi måste få ett mer ekologiskt anpassat lantbruk. Det ställer krav på både producenter och konsumenter, krav som vi alla vinner på i längden. Vi vill öka stödet till ekologisk produktion. Vi vill också öka jordbrukets energiproduktion, bl.a. genom ökad biogasproduktion. Ny teknik har mycket att ge. Men all ny teknik är inte bra. Regeringen har i EU agerat konsekvent för att godkänna nya genmodifierade organismer (GMO). Regeringen har stött försöken att köra över andra EU-länder som velat gå längre med miljöskydd genom att vägra godkänna vissa GMO-grödor. Regeringens politik har gått ut på att blunda för miljöproblemen och öka onödiga bidrag till lantbruket. Till exempel genom att staten tar över kostnaden för djurskyddstillsyn, i strid mot den princip som gäller för andra näringar att miljötillsynen ska avgiftsfinansieras. Bidragen och förmåner kommer inte att lösa landsbygdens problem. Landsbygden likväl som miljön behöver långsiktighet och helhetssyn. välkomnar att regeringen flaggar för ytterligare besparingar inom försvaret. Regeringens ambition är att spara ytterligare , vilket betyder att den totala besparingen blir 1,3 miljarder för . Regeringen håller också fast vid att det går att minska försvarskostnaderna med 34 miljarder. välkomnar den inriktningen trots att vi har högre ambitioner än så. Det vi är kritiska till i vårbudgeten är att regeringen fortsätter osthyvlandet på befintliga resurser. I stället måste planeringen utgå från de behov och krav som 2000-talets säkerhetspolitiska situation ställer på oss som stat i ett alltmer internationaliserat samhälle. Politiken måste utgå från en helhetssyn. Hoten mot det svenska samhällets säkerhet kan inte mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Hit hör terrorism, miljöhot, klimatförändringar, narkotika- och drogrelaterad brottslighet, ekonomisk brottslighet, allvarliga dataintrång och sabotage m.m. Dessa hot ter sig betydligt mer konkreta än de traditionella militära hoten från andra stater mot . kommer i höstens budget att lägga en budget utifrån den världsbild som en enig försvarsberedning lämnade . 13.6Folkhälsa och social rättvisa Regeringen gör en felaktig analys och saknar ett förebyggande perspektiv i sina satsningar på många områden. Det kommer också till uttryck när det gäller hälso- och sjukvården. Regeringen har t.ex. en folkhälsopolitik där man i stort sett bortser från strukturella förhållandens inverkan på folkhälsan. Man väljer i stället ett ensidigt individperspektiv. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Att utjämna skillnader i hälsa bland befolkningen handlar också om att minska andra skillnader i levnadsvillkor. Regeringens politik har tvärtom ökat dessa skillnader genom att t.ex. försvåra situationen för arbetslösa och sjukskrivna, bl.a. genom sänkta nivåer och hårdare krav. På tandvårdsområdet har regeringen gått fram med en tandvårdsreform som visserligen minskar risken att få mycket höga kostnader, men många människor kommer att ha svårt att få råd med tandvård upp till gränsen för subventionen. Tandvård blir generellt dyrare och förslaget bygger inte på ett förebyggande tankesätt för att minska behov av tandvård generellt. Trots retorik om stora satsningar på psykiatrin har alltför lite gjorts som förbättrat situationen för psykiskt sjuka i realiteten. politik bygger på ett förebyggande perspektiv. Ett offensivt folkhälsoarbete är grundläggande för all politik, och berör alla politikområden. What is the economic outlook for countries? An interim assessment. AF Ura 2008:2 Var finns jobben 2008. ESV Budgetprognos 2008:1. Skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Den breda arbetslösheten definierades som: befolkningen mellan 1664 minus antalet sysselsatta studerande som inte söker arbete uttryckt i procent av befolkningen. BP2008 bilaga 3 i volym 1 s. 9. BP2008 bilaga 3 i volym 1 s. 10. SCBAKUhttp:///statistik/AM/AM0401/2007A01/AKU2007_574.xls# Tab15!A1. 2007 1574 s. 62. 20 UTANFORSKAP.PDF s. 7. 2007 1574 s. 47. Miljömålen nu är det bråttom. utvärdering Miljömål 2008. och i Kontrollstation . Tvågradersmålet i sikte, 2007. återgivet i SOU 2005:50 s. 58. FN World Population återgivet i SOU 2005:50 s. 61. Till exempel genom att sparande i vissa typer av kapital gynnas framför andra typer av kapital. , sysselsättning och tillväxt (LO 2006), Full och hög sysselsättning (LO 2007). Observera dock att detta relativa mått inte fångar in att vi arbetar mindre över hela livet på grund av att vi blir äldre. , sysselsättning och tillväxt (LO 2006), Full och hög sysselsättning (LO 2007). 2006 citerad i s. 75. 2007 s. 33. RFV 2003: 2003: Mamma, pappa, barn tid och pengar, s. 53 f. 2007, s. 34. , m.fl. 2006: DN debatt 060821. Tidspress syftar här på en individuell upplevelse där man upplever att man inte hinner med det som behöver göras och tvingas avstå från saker man vill göra på grund av tid. (Måttet definieras och beskrivs i s. 27 f.). , 2007 s. 40. I och där vårdnadsbidraget finns är av de som utnyttjar det kvinnor.