ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Fi264 · 2008-10-05 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samhällskostnadsanalyser. När förändringar sker i samhällets utbud av aktiviteter och service påverkas inte enbart en mängd människor utan även den offentliga ekonomin. Ofta anförs den offentliga ekonomin som motiv till förändringar även om orsakerna kan vara andra önskemål om strukturella förändringar. Att spara antas vara ett bra motiv. Men för medborgarna upplevs inte alltid besparingarna som besparingar för samhället. förstår man inte heller hur åtgärden går ihop med andra samhällsmål. Det kan exempelvis handla om att den enskilde får längre resor som samhället har ett mål att minska utsläppen från trafiken. För att få ett bättre beslutsunderlag och framförallt för att öka möjligheterna att kommunicera beslut med medborgarna så vore det bra med en total samhällsekonomisk kalkyl som grund. Staten bör därför ta fram modeller för att förenkla sådana i olika tänkbara beslutssituationer. Man kan även tänka sig att använda resultaten från sådana kalkyler som grund för vilka beslut som skall vara tillåtna att ta. Alternativt kan de ligga till grund för en förändrad relation till berörda medborgare. Om en vårdcentral, en skola eller ett bibliotek läggs ner så påverkas många så att de tvingas resa betydligt längre . Dessa personer har valt sin bostad utifrån en viss förutsättning avseende offentlig service. Ofta väljer människor att vid högre ålder bosätta sig så att det vardagliga skall underlättas. Det merarbete som uppstår har då en kostnad, inte för den samhällsaktör som gör förändringen, men väl för dem som drabbas. Skall samhället betala den drabbade för detta inom ramen för sin kalkyl eller skall den drabbade få en skattesänkning motsvarande sin merkostnad? Den typen av frågor kan vara berättigade att ställa. bör därför ge regeringen till känna som sin uppfattning att det är rimligt att utreda i vilken mån samhällsekonomiska totalkalkyler kan underlätta såväl beslut som kommunikation med dem som berörs och kanske även ge underlag för ekonomisk kompensation för dem som berörs av förändringar i det offentliga åtagandet.
mot · GW02Fi268 · 2008-10-01 00:00:00 — Den offentliga upphandlingen och EG-rätten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ratificering av konvention 94 och att det i lagen om offentlig upphandling uttryckligen ska framgå att leverantörer till stat, landsting och kommuner och de underleverantörer som dessa använder sig av ska följa gällande svenska kollektivavtal. Den framgångsrika svenska modellen har utvecklats med såväl avtal som lagar . Hela vårt svenska välfärdssystem bygger på ett fritt och starkt näringsliv, arbetsmarknadsanpassning via branschvisa kollektivavtal och att medborgarna arbetar och betalar skatt. Lagar och avtal ska följas av alla. Den svenska modellen är väl värd att skyddas och problem med såväl lagtrots- som olydnad måste beivras. Många människor flyttar för till arbete i andra länder med olika välfärdssystem. Handeln med både varor och tjänster mellan länder ökar. Fler och fler affärer sker via Internet, vilket medför svårigheter för våra svenska myndigheter att kontrollera att det som säljs följer träffade överenskommelser genom lag, avtal och svensk praxis. Denna del av globaliseringen ställer krav på att regelverket stärks för att möta samhällets behov av rättvisa och trygghet samt för att ge våra myndigheter redskap så att de verkligen kan utöva en effektiv kontroll inom sina respektive områden. Det är minst lika viktigt att se till att den kontroll som fackföreningsrörelsen utövar förstärks och anpassas för att förbättra den verklighet som redan råder. Alla som arbetar i ska ha rätt till lika villkor för lika arbete oavsett om arbetstagaren bor i vårt land permanent eller tillfälligt. Ingen arbetsgivare, oavsett vilket land denne kommer ifrån, ska tillåtas dumpa löner och anställningsvillkor genom att kringgå eller missbruka regelverket på den svenska arbetsmarknaden. Det handlar ytterst om våra möjligheter att finansiera den generella välfärden . ska självklart ha en stor öppenhet mot att företag från andra länder ges möjlighet att utföra tjänster och entreprenader i , men det ska vara lika självklart att det ska ske på samma villkor som gäller för svenska företag så att konkurrensen inte snedvrids. Det måste kunna ställas krav på justa villkor vid all offentlig upphandling samt att med kraft och på alla plan motverka den ekonomiska brottsligheten. Offentlig verksamhet måste vara ett gott föredöme för alla andra i samhället. Om offentlig sektor tillämpar strikta regler så leder det till att fuskarnas marknad minskas. Vi är övertygade om att om den offentliga sektorn fokuserar på detta förhållningssätt så leder det till att den privata sektorn tvingas följa efter om den vill upprätthålla allmänhetens förtroende. Det är hög tid att ratificerar konvention 94 som slår fast att offentliga myndigheters upphandling ska innehålla klausuler som garanterar arbete i den bransch och i det område där arbete utförs. En ratificering av konvention 94 kan, liksom krav på kollektivavtal vid upphandling, förbättra möjligheterna att motverka bland annat social dumpning.
mot · GW02Fi269 · 2008-10-01 00:00:00 — Sociala krav vid offentlig upphandling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ratificera nr 94.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten och andra myndigheter alltid ska ställa krav på kollektivavtal vid upphandling. 1 Yrkande 1 hänvisat till AU. köper stat, kommuner, landsting och andra offentliga myndigheter varor och tjänster för . Myndigheterna ställer emellertid alltför sällan krav på sina leverantörer av varor och tjänster att de skall ha tecknat kollektivavtal eller att villkoren inte får vara mindre förmånliga än kollektivavtalets nivåer. Ett kollektivavtal innebär i de allra flesta fall ett minimiskydd för arbetstagarna i form av bl.a. löner och försäkringsskydd. Det framstår som särskilt utmanande om samhället och den skattefinansierade sektorn medverkar till social dumpning lönesänkning och försämrade arbetsvillkor. Offentliga myndigheter måste försäkra sig om att leverantörerna lever upp till avtalsenliga löner och arbetsvillkor. Att det inte sker regelmässigt bygger ofta på den missuppfattningen att EU-regler och/eller svensk lagstiftning skulle förhindra att man ställer sådana krav vid upphandling, vilket är felaktigt. bör alltså tydliggöra att så inte fallet. utfärdade en konvention rörande offentlig upphandling (nr 94). Den innebär skyldighet för offentliga myndigheter att ställa krav på kollektivavtalsenliga förmåner vid offentlig upphandling. Ett krav som också grundar sig på idén att samhället som beställare har ett stort ansvar för hur skattemedlen används. Det är ur samma synvinkel också ett självklart intresse för det allmänna att se till att inte skattefusk och renodlat svartjobb förekommer bland underleverantörerna. Lönedumpning, skattefusk och svartarbete förekommer inte sällan sida vid sida hos mindre nogräknade arbetsgivare. Förutom de orättvisor och den otrygghet som underbetalning och fusk innebär i förhållande till de anställda snedvrider det på ett mycket allvarligt sätt konkurrensen mellan företagen. är det enda skandinaviska land som inte antagit konvention nr 94. riksdag bör besluta att ratificera nr 94 och staten och dess myndigheter bör regelmässigt ställa krav på kollektivavtalsenliga villkor vid upphandling.
mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Undantag görs för bostäder i företaget som används som privatbostad, precis som den borgerliga regeringen föreslog i sin promemoria om reformerad förmögenhetsskatt. Det ska även utredas om andra tillgångar måste undantas.
mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Remissvar från och . (2008) Promemoria av 080331. (2008) Rapport 2008:6 Infrastrukturplanering för ökad transportpolitisk måluppfyllelse i storstäder. Finanspolitiska rådets rapport s. 26. Finanspolitiska rådets rapport s. 203. Finanspolitiska rådets rapport s. 204. Den breda arbetslösheten definierades som: befolkningen mellan 16 och 64 minus antalet sysselsatta och studerande som inte söker arbete utryckt i procent av befolkningen. I motion på den ekonomiska vårpropositionen finns en längre kritisk granskning av regeringens användning av utanförskapsbegreppet. Finanspolitiska rådets rapport s. 212. LOs rapport Vad händer med skatterna? Kommentarer till skatteförändringar s. 23. Finanspolitiska rådets rapport s. 210 f. Finanspolitiska rådets rapport s. 26. Finanspolitiska rådets rapport s. 30. Finanspolitiska rådets rapport s. 2829. Se t ex CDM and the Post-2012 Framework Environmental Defense, . Se ITPS (2008). ITPS (2008) s. 108 f. Se till exempel (2008) Hälften bort. inför klimatförändringarna hot och möjligheter. Miljömålen är det bråttom!, . Hela avsnittet Utbildning för arbete, ett gemensamt program mellan Socialdemokraterna och . Arbetsförmedlingen Rapport 2008:1. Resurser för kvalitet SOU 2007:81 s. 74. BP 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 85. I motion på den ekonomiska vårpropositionen 2008 utvecklar vi detta resonemang. Där finns också referat och statistik från forskning och undersökningar på området. I och där vårdnadsbidraget finns är av dem som utnyttjar det kvinnor. Se vidare SOU 2005:56, Det blågula , avsn. DO 2005 dnr 419-2005 ab. COMETR Competitiveness Effects of Environmental Tax Reforms policy brief 2007. Jobbskatteavdraget beräknas som (underlaget för jobbskatteavdragetgrundavdraget) * inkomstskatt. LO:s rapport Vad händer med skatterna kommentar till skatteförändringar s. 3435. Se också Svensk klimatpolitik SOU 2008:24 s. 294. Se också Svensk klimatpolitik SOU 2008:24. Se också Svensk klimatpolitik SOU 2008:24 s. 291 f. Se också Svensk klimatpolitik SOU 2008:24 s. 308 f.
mot · GW02Fi274 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i kreditupplysningslagen. Bluffakturor är ett allt större gissel för företagare. Förutom risken att betala för varor och tjänster som man inte beställt finns också risken att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Detta gäller även om man bestridit felaktiga betalningsförelägganden. Enligt kreditupplysningslagen finns ingen restriktion att publicera uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden hos , men detta gäller endast näringsidkare. En sådan restriktion finns i 7 § kreditupplysningslagen när det gäller fysiska personer som inte är näringsidkare. Jag anser att kreditupplysningslagen borde förändras så att kreditupplysning inte får innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols eller en annan myndighets avgörande eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Genom att lämna ut uppgifter om att en ansökan om betalningsföreläggande finns så ger man en felaktig bild av företaget, vilket i vissa fall allvarligt kan skada företaget ekonomiskt. Därför är det av högsta vikt att man jämställer reglerna för privatpersoner och företag att inte lämna ut uppgifter angående betalningsföreläggande innan det har beslutats.
mot · GW02Fi275 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett minskat statligt fastighetsbestånd. Staten äger en stor mängd fastigheter, så stor att ett exakt antal inte går att få fram. Ett flertal olika statliga företag och bolag står som ägare och förvaltare till såväl lägenheter, kontorslokaler och akademiska lärosäten som museer, residens och slott. Vår uppfattning är att en stor del av detta ägande inte nödvändigtvis behöver vara statligt. Enligt vår mening bör staten äga och förvalta fastigheter av kulturhistoriskt eller nationellt värde och intresse. Det handlar bland annat om riksdagshusen, militära anläggningar och slott. Däremot finns det ingen självskriven anledning till att exempelvis ska äga 23 000 fastigheter, 14 000 anläggningar, 370 fastigheter, 19 civila flygplatser och riksdagsförvaltningen ett par hundra lägenheter (samtliga siffror kommer från Samverkansforum). förvaltar byggnader, skog, mark, trädgårdar, parker, ambassader och kronoholmar. Verket äger 1 800 fastigheter i och förvaltar mark en sjundedel av yta. Akademiska Hus är ytterligare ett exempel. Det är ett av största fastighetsbolag. Verksamheten går ut på att projektera, bygga, äga och förvalta fastigheter. Rimligen borde landets lärosäten som en del i ökad autonomi kunna bestämma över sina fysiska resurser. Det tidigare statliga företaget , som brukade syssla med kontorslokaler och butiker, är nu sålt. Försäljningen bringade in som gick till att betala av på statsskulden, och befinner sig företaget i en sundare konkurrens på marknaden. Vi skulle vilja se mer av denna sorts avyttring på den statliga fastighetssidan. Ett steg på vägen har Vasallen kommit. 1997 fick det statliga bolaget i uppdrag av att förvärva, utveckla och sedan sälja nedlagda regementen och andra försvarsfastigheter. Detta uppdrag börjar nu bli slutfört enligt bolaget självt. Styrelsen har därför beslutat att undersöka olika möjligheter att avveckla verksamheten. Det verkar inte finnas avsikter att vidare minska fastighetsbeståndet, men vi hoppas att det kan ändras. Statens uppgift är att beskydda medborgarna och säkra välfärden, inte att äga fastigheter när andra kan göra det bättre.
mot · GW02Fi276 · 2008-10-01 00:00:00 — begär att regeringen ska återkomma och beskriva konsekvenserna för ekonomin i kommuner och landsting om de offentliga utgifterna ej drivs ned från åren 20072011. Pengarna är inte slut, de fördelas bara annorlunda än förut. Av regeringens statsbudget framgår att vår offentliga sektor krymper. Inkomsternas andel av vår samlade ekonomi minskar från till . I alla ekonomier är skatter instrumentet för att på ett bra sätt fördela om resurser i samhället, mellan rika och fattiga, friska och sjuka, unga och gamla, så denna ideologiskt ledda minskning innebär att som land utjämnar mindre. , alltså , minskar de offentliga utgifterna från till . En större andel av den växande ekonomin används alltså till annat än välfärd i offentlig sektor. Där vi använde av varje intjänad hundralapp till gemensam välfärd kommer vi att bara nyttja . Resten används för andra, privata, ändamål. Det innebär inte att skolan, vården, omsorgen och socialförsäkringarna kostar mindre. Men som medborgare blir vi skyldiga att i större utsträckning betala för den utbildning, vård eller omsorg vi behöver. Klyftorna och otryggheten ökar. Omfördelningen blir mindre med en sådan samhällsmodell. Den borgerliga regeringens överideologi verkar vara att krympa den del av ekonomin som står under demokratisk kontroll till förmån för den privata. Till skillnad från i många andra länder har vi i aldrig haft en riktig skatterevolt, där breda folklager genomfört massprotester och krävt stora skattesänkningar. Vetskapen om att den svenska offentliga verksamheten i huvudsak fungerar väl, är kostnadseffektiv, befriad från korruption och att man annars får betala för de sociala nyttigheterna ur egen plånbok har sannolikt varit orsaken. Det finns en grundmurad solidaritet i det svenska samhället, ett slags osynligt välfärdskontrakt mellan medborgarna, med insikten om att ensam inte är stark och att det är sunt med omfördelning mellan människor med olika förutsättningar i livet. Det kan kallas social-demokrati och är en samhällsmodell med stöd långt utanför det parti som bär modellens namn. Målmedvetet bryter nu den borgerliga regeringen med detta välfärdskontrakt. För att skall kunna väga in de långsiktiga konsekvenserna av denna kursändring bör regeringen återkomma med ett beslutsunderlag som beskriver konsekvenserna av att de offentliga utgifterna ligger kvar på samma nivå som .
mot · GW02Fi277 · 2008-10-06 00:00:00 — Registreringen hos kronofogden vid oriktigt betalningsföreläggande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om oriktiga betalningsförelägganden. När en ansökan om betalningsförläggande kommer in till kronofogden registreras denna i kronofogdens register. Denna uppgift kan sedan hämtas upp av bland annat kreditupplysningsföretag som sedan i sin tur anlitas av en mängd olika företag. I sammanhanget är det viktigt att understryka att den registrering som sker hos kronofogden inte är en betalningsanmärkning utan utgör endast en upplysning om att någon har ansökt om betalningsföreläggande. En sådan upplysning kan dock påverka en kreditbedömning, genom att den används av banker, telefonoperatörer och dylika företag. Uppgiften om betalningsföreläggande finns kvar i kreditupplysningen under det år som ansökan avser samt därefter . För den person som anser att en betalningsanmärkning eller en uppgift om ansökan om betalningsföreläggande är oriktig eller missvisande kan anmäla detta. Kreditupplysningsföretaget är därefter skyldigt att undersöka om uppgiften är riktig. Detta förfarande är naturligtvis förkastligt i de fall en betalning ej har skett på grund av att fakturan varit en så kallad bluffaktura, eller med andra ord, om fakturan avser en produkt eller tjänst som av konsumenten aldrig har beställts eller levererats. Vanligen går det att häva en bluffaktura genom att anmäla omständigheterna till polis. Men det förekommer, tyvärr alldeles för ofta, att bluffakturan går vidare till kronofogden. Därmed får kronofogden in en ansökan om att ett betalningsföreläggande riktats mot en person. I detta fall utfärdar kronofogden ett utslag, vilket vanligen leder till en betalningsanmärkning. Med stöd av betalningsanmärkningen kan fordringsägaren sedan begära att kronofogden driver in skulden. Därefter kan kronofogden meddela utslag i ett ärende där fordran är tvistig. Om sökanden så önskar kan fordran lämnas till domstol för prövning. Målet avskrivs om sökanden inte begär överlämnande. Tyvärr kvarstår ändå uppgifter enligt ovanstående, vilket kan vara till hinder för såväl individer som företag. För att förhindra att dessa situationer uppkommer vill vi att regeringen ser över möjligheterna att de fall i vilken en domstol, alternativt kronofogden, provat och beslutat att det inte föreligger ett betalningsföreläggande inte ska registreras och därmed inte heller lämnas ut vid kreditupplysning.
mot · GW02Fi279 · 2008-10-06 00:00:00 — Upphandlingar från och Arbetsförmedlingen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och Arbetsförmedlingen ska uppmanas att genomföra lokala upphandlingar för arbetsprövning, arbetsrehabilitering och arbetsträning för att ta till vara kompetensen hos lokala aktörer, t.ex. sociala företag. Både och Arbetsförmedlingen har övergått till att i stor utsträckning tillämpa centrala upphandlingar av ett fåtal aktörer för arbetsprövning, arbetsrehabilitering och arbetsträning. Det är meningen att det ska leda till större effektivitet, men i detta fall kan det vara precis tvärtom. En ökad centralisering kan i sig innebära osund konkurrens, då det i praktiken kan vara så att de är bara ett fåtal nationella aktörer som har en chans att vara med och lägga anbud. Det är en misshushållning av lokala resurser. Inte minst lokala sociala företag kan på detta sätt otillbörligt missgynnas. Dessa företag har i sin affärsidé byggt in hjälp till självhjälp som en och betonar individens egen kraft och makt till grund för (arbets)rehabilitering. Dessa sociala företag som säljer platser utvecklar innovativa möjligheter för personer som behöver återinträda på arbetsmarknaden. Det förutsätter dock att upphandlingar görs på ett enkelt och inte för tillkrånglat sätt som gör att även dessa och andra mindre företag kan ha en chans. Lokala upphandlingar är också positivt då de ofta innebär att olika aktörer samarbetar i ett lokalt nätverk, som kan utgöra en viktig plattform för den enskilde individen. Därför är det viktigt att enkla och begripliga lokala upphandlingar från och Arbetsförmedlingen uppmuntras.
mot · GW02Fi284 · 2008-10-01 00:00:00 — Miljöhänsyn vid kommunala upphandlingar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav på miljöhänsyn alltid ska ställas vid kommunala upphandlingar. Enligt lagen om offentlig upphandling (prop. 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster) kan upphandlande myndigheter ställa krav på miljöhänsyn. Det innebär att t ex våra kommuner har fått ett kraftfullt styrmedel i handen för att driva på en långsiktigt hållbar utveckling och en teknikutveckling som kan gynna både den kommunala sektorn och det privata näringslivet. Tyvärr är lagen formulerad försiktigt och det framgår att man kan ställa dessa krav, vilket är bra, men inte att man ska. I slutbetänkande från (Nya upphandlingsregler 2, SOU2006: 28) konstaterar utredningen att EG-rätten inte uppställer några hinder mot att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten ställer miljökrav eller sociala krav. bör vara ett föregångsland och gå ännu längre och kräva att miljöhänsyn ska ingå vid varje upphandling. Regelverket bör vara tydligt och inte lämna någon tvivel om att en upphandlande myndighet som t ex en kommun ska ha med miljöhänsyn som krav vid en upphandling. Kraven ska dessutom inte bara gälla de färdiga produkterna eller tjänsterna utan även miljöeffekterna under hela upphandlingskedjan. På detta sätt är offentliga myndigheter, som t ex kommunerna, med att driva på en teknisk utveckling och skapa konkurrenskraft.
mot · GW02Fi286 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att kvantifiera en grön nettonationalprodukt, NNP. BNI- och BNP-begreppen som instrument för att beskriva ett lands välstånd är kontroversiellt och kritiserat från många håll. Begreppen anses för strikt avgränsa levnadsstandarden i ett land till monetära termer när man använder summan av alla varor och tjänster som producerats och den summan slås sedan ut per innevånare i landet. Möjligheten att mäta grön NNP, där man tar ställning till huruvida varorna och tjänsterna som producerats är bra eller dåliga ur ett miljöperspektiv, vinner mark. Mycket teori finns etablerad på området för hur en miljöjusterad nettonationalprodukt tas fram en NNP där man tagit hänsyn till löpande miljöskador och förslitningar i naturkapitalet. Att därifrån utveckla ett empiriskt grönt NNP-mått har emellertid visat sig svårt. Att fånga begreppet i monetära miljöräkenskaper har sina svårigheter. Den förändring kvantitativt och kvalitativt som en miljöskada eller förlorat naturkapital innebär, måste kunna fastställas i naturvetenskaplig data. Detta är möjligt att kvantifiera till värden vid händelser som exempelvis korrosionsskador, växande gröda eller skadad fisk. Däremot är det betydligt svårare när människors hälsa försämras, arter utrotas eller i fråga om allemansrättens påverkan på naturkapitalet. Med betalningsviljestudie undersöker man hur mycket respondenter är villiga att betala för att en aspekt av miljön inte ska försämras. Den prissättning på naturvärden som framkommer ur dessa studier ska sedan användas representativt för hela landet. Bedömningen enligt är att studierna är otillräckliga som underlag då varje miljöskada eller naturkapital i fara måste studeras för att sedan aggregeras nationellt och justera NNP. En statlig utredning som gjordes 1991, Räkna med miljön!, ligger till grund för dagens möjligheter att kvantifiera miljödata. Även om denna utrednings slutsatser utvecklats och lagt grund för flera statistiska metoder där samband mellan ekonomi och miljö mäts, behöver omtag göras för att nå målet att introducera ett nationellt mått på ett lands välstånd med hänsyn till miljövärden. Regeringen behöver därför på nytt göra en ansats för att utreda hur ett grönt NNP kan tas fram.