mot · GW02T9 · 2008-10-10 00:00:00 — med anledning av prop. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt 4.1Ett ekologiskt hållbart transportsystem6 4.1.1Ekonomiska styrmedel också viktiga miljöåtgärder6 4.1.3Utgå ifrån en transporthierarki8 4.1.5IT och bredband som en del av miljöarbetet10 4.1.6Öka andelen resor med kollektivtrafik12 4.1.7Låt mer gods gå på spår12 4.1.8Gör sjöfarten mer tillgänglig!13 4.2Ett socialt hållbart transportsystem14 4.2.2Sätt resenären i centrum17 4.2.3En trafikpolitik även för funktionshindrade!18 4.2.4Behandla gotlänningar som andra i landet21 4.3Ett demokratiskt hållbart transportsystem22 4.3.2Låt staten betala för sjöfartsinfrastrukturen22 4.3.3Överför ansvaret till Vägverket23 4.4Utgångspunkterna översatta till transportslagen23 5Regeringens infrastrukturinriktning leder inte framåt25 5.1.4Utgå ifrån resenärers och transportköpares behov31 5.5Privatisering och avreglering till varje pris35 5.6.1Tidigare plan ej underfinansierad37 6Ekonomiska ramar för infrastrukturinriktningen40 6.1Regeringens proposition jämfört med förslag40 7Regionala effekter av vårt förslag49 7.1.2Objekt i vårt förslag50 7.22Vägobjekt som anses som låsta82 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda miljö- och klimatskatter för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda en investeringsbudget för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en transporthierarki för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda samhällsplaneringen för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda IT och bredband för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka andelen resor med kollektivtrafiken för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta mer gods gå på spår för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra sjöfarten mer tillgänglig för att få ett ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka cykeltrafiken för att få ett socialt och ekologiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer jämställd trafik för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att sätta resenären i centrum för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att få en trafikpolitik även för funktionshindrade för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en trafik på barns villkor för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en säkrare trafik för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behandla gotlänningar som alla andra i landet för att få ett socialt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta staten betala för sjöfartsinfrastrukturen för att få ett demokratiskt hållbart transportsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överföra Gotlandstrafiken till för att få ett demokratiskt hållbart transportsystem. beslutar, i enlighet med vad som anförs i motionen, att den totala investeringsramen bör uppgå till 544miljarder kronor. beslutar, i enlighet med vad som anförs i motionen, att den totala ramen för investeringar i transportinfrastrukturen ska uppgå till 301,4miljarder kronor uppdelade enligt följande: 191miljarder kronor till järnvägsinvesteringar, 90,6miljarder kronor till väginvesteringar, 12miljarder kronor till regionala planer och 8,4miljarder kronor till trafiksäkerhetsåtgärder. beslutar, i enlighet med vad som anförs i motionen, att planeringsperioden 20102021 ska ha en anslagsnivå för drift och underhåll motsvarande 242,2miljarder kronor uppdelade enligt följande: 90,2miljarder kronor till drift och underhåll för järnväg, 11,75miljarder kronor till upprustning av lågtrafikerade banor, 3,6miljarder kronor till kapillärspår, 114miljarder kronor till drift och underhåll på väg och 10,8miljarder kronor till enskilda vägar. beslutar, i enlighet med vad som anförs i motionen, att planeringsperioden 20102021 ska ha en nivå för järnvägsinvesteringar motsvarande 191miljarder kronor uppdelade enligt följande: 180miljarder kronor till nya järnvägar, 4,8miljarder kronor till regionala planer och 6miljarder kronor till lokal spårtrafik. beslutar, i enlighet med vad som anförs i motionen, att planeringsperioden 20102021 ska ha en nivå för väginvesteringar motsvarande 90,6miljarder kronor uppdelade enligt följande: 27,6miljarder kronor till nya vägar, 12miljarder kronor till regionala planer, 8,4miljarder kronor till trafiksäkerhetsåtgärder, 6miljarder kronor till miljöåtgärder, 21miljarder kronor till ökad bärighet, 8,4miljarder kronor till riktade åtgärder för cykeltrafik och 8,4miljarder kronor till riktade åtgärder för kollektivtrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska hamnar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska kombiterminaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska flygplatser och driftbidrag. Regeringen redovisar i proposition 2008/09:35 förslag till inriktning av åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden 20102021. I propositionen finns förslag till ekonomiska ramar, ansvarsfördelning och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. vill ha en helt annan inriktning av infrastrukturen som mer baseras på åtgärder som leder till minskad miljö- och klimatpåverkan, ökad jämställdhet och minskade sociala skillnader i trafiken. Vi redogör här nedan först för våra utgångspunkter för en framtidsinriktning av infrastrukturen. Därefter bemöter vi regeringens förslag på vissa punkter och presenterar även motförslag. Sedan ger vi en bild av vad våra ekonomiska ramar betyder för väg- och järnvägstrafiken. redovisar vi hur vår infrastruktursatsning mer konkret påverkar de olika länen/regionerna. utgångspunkt är att transportslag ska komplettera varandra och ses som en helhet. Förslag till kommunikationslösningar måste utgå ifrån ett trafikslagsövergripande perspektiv. Centrala utgångspunkter när det gäller vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser är på det övergripande planet att inriktningen av infrastrukturinvesteringarna ska leda till att de nationella miljömålen nås det demokratiska inflytandet över infrastrukturen stärks. I princip under förutsättning att det inte kommer i konflikt med någon av ovanstående anser vi att infrastrukturinvesteringarna även ska leda till att den regionala utvecklingen stärks kvaliteten inom transportsektorn förbättras. Vi vill understryka att vi anser att de regionala skillnaderna kräver olika lösningar på ekologiska och sociala problem inom transportsektorn. Det går inte att applicera en metod eller ett medel överallt, utan åtgärderna kommer att skifta beroende på var i landet gods och människor behöver transporter. Här nedan beskrivs mer utvecklat vad utgångspunkterna betyder. 4.1Ett ekologiskt hållbart transportsystem Det globala klimatet hotas av människans utsläpp av växthusgaser. Det är framför allt förbränningen av fossila energislag olja, kol och naturgas som gör att halten av klimatgaser ökar. Halten av växthusgaser kommer att fortsätta att stiga om inte åtgärder vidtas för att minska utsläppen. Fortsätter utsläppen att öka på samma okontrollerade sätt som riskerar vi klimatförändringar och extrema klimathändelser som kommer att vålla stor förödelse och stort lidande runtom i världen. Om jorden får en ökad medeltemperatur med tre grader befarar FN:s klimatpanel (IPPC) en kollaps av delar eller hela , samt stigande havsnivåer som leder till att mer än 200 miljoner människor tvingas flytta för gott. En medeltemperatur som är fyra grader högre riskerar att utrota av alla arter och leder obönhörligen till att stormar, torka, översvämningar och värmeböljor ökar i intensitet och därmed har stor påverkan på människan. Om vi skulle få en ökad medeltemperatur på fem grader kommer höjda havsnivåer att hota storstäder och resultera i att en tredjedel av drabbas av stora minskningar i skördarna. Det är därför viktigt att utsläppen av klimatpåverkande gaser radikalt minskar. Den växthusgas som framför allt trafiken ger upphov till kommer från koldioxid. Transportsektorns andel av koldioxidutsläppen är . Bara vägtransporterna står för cirka en tredjedel av koldioxidutsläpp. Trafiksektorn är det enda samhällsområde där utsläppen ökat kraftigt och där prognosen visar fortsatt kraftig ökning. har fastlagt att utsläppen av koldioxid från transporter i bör ha stabiliserats nivå. Men i stället har utsläppen ökat ! Och prognoser visar att det kommer att ske en ökning . Det här är inte hållbart, och transportsektorn måste därför påbörja en omställning till ett ekologiskt hållbart transportsystem. Det krävs en rad åtgärder inom olika områden, vilket vi redogör för här nedan. 4.1.1Ekonomiska styrmedel också viktiga miljöåtgärder För att nå de övergripande miljömålen kan inte infrastrukturinvesteringar ensamma bidra till måluppfyllelse. Lika viktigt är politiska beslut inom lagstiftning och utformandet av ekonomiska styrmedel, som skatter. föreslår en rad miljö- och klimatskatter inom trafikområdet. Här följer några exempel: Höjd bensin- och dieselskatt med på tre år Växling mellan höjd skatt på diesel och sänkt fordonsskatt för diesel för att styra mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta i statligt stöd till kollektivtrafik i glesbygd (2009, 2010 och 2011) och som betalas ut som en skattekreditering på intäktssidan Busstrafiken slipper höjda drivmedelsskatter, vilket betyder ca till busstrafiken 2009 Bussar får sänkta fordonskatter, vilket ger busstrafiken Kilometerskatt för tunga fordon införs Fordonsskatten görs mer koldioxiddifferentierad än vad den är En koldioxidbaserad fordonsskatt för äldre bilar införs En subvention betalas ut till efterkonvertering av gamla bilar på och dras av mot fordonsskatten En koldioxidrelaterad försäljningsskatt på nya personbilar införs En koldioxidbaserad förmånsbeskattning införs Fri parkering tillåts inte ingå i värderingen av förmånsbil, utan hanteras inom systemet för beskattning av parkeringsförmån Kommuner tillåts införa trängselskatter Arbetsgivaravgiften och förmånsbeskattningen för cykel slopas i de fall där arbetsgivare köper en cykel till den anställde för maximalt Möjligheten att skattebefria kollektivtrafikkort som löneförmån utreds En klimatskatt på inrikesflyg genom en schabloniserad startavgift införs En klimatskatt på utrikesflyg genom internationella överenskommelser införs Skatt på fritidsbåtar införs Skatten på alkylatbensin sänks med en krona per liter Möjligheten att införa kilometerskatt på prövas. Vad som här ovan anförs om att använda miljö- och klimatskatter bör som sin mening ge regeringen till känna. För att möjliggöra stora satsningar på nya spår och järnvägar krävs ett ändrat tänkesätt kring investeringar. Statens nuvarande budgetsystem ser inte en investering som något långsiktigt, utan som kortsiktig konsumtion. Investeringar i väg och järnväg sker i regel genom att staten tar upp kostnaden för investeringen under ett utgiftsområde. Det betyder en direktavskrivning, vilket är ett ganska ovanligt förfaringssätt jämfört med vad som är brukligt i andra sektorer. Om staten vill investera i byggandet av nya hyresrätter blir resultatet likadant: Kostnaden tas upp under ett och . Grunderna för hur statens investeringar i anläggningstillgångar m.m., alltså exempelvis väg och järnväg, ska finansieras finns i lagen om statsbudgeten (1996:1059). Enligt 22 § ska andra tillgångar än sådana som används i statens verksamhet finansieras med anslag på statsbudgeten och således i sin helhet belasta statsbudgetens utgiftssida som investeringen genomförs. När infrastrukturinvesteringar finansieras med anslag innebär det att anslag tas i anspråk i takt med att utgifterna uppstår. Det finns därmed även en risk för att projekt drar ut och ökar totalkostnaden, om staten anser att inte hela summan kan tillföras under ett och . Men det är inte alltid en investering skrivs av under ett och . Budgetlagen öppnar i 23 § för att kan besluta om att finansiera infrastrukturinvesteringar genom lån i . Lånefinansiering används för att kunna tidigarelägga vissa projekt. Lånen återbetalas sedan med anslag över en förutbestämd amorteringsperiod, vilken kan variera. Kostnader för planering av projektet täcks som regel av anslag och lånen börjar oftast återbetalas när vägen/järnvägen tas i drift. Vi anser att staten ska införa en investeringsbudget, vilket innebär att kostnaden för investeringen fördelas över dess livslängd. Det är ett system som används av företag, kommuner, landsting, bostadsrättsföreningar m.fl. Så gott som alla utom staten delar upp sin budget i drift- och investeringsdel. Även hushåll agerar så i praktiken, eftersom det är få som kan betala av sitt hus eller sin bil som köpet görs. Ett kommunalt bostadsföretag skulle aldrig komma på tanken att betala den totala kostnaden för nya hyreslägenheter som huset byggs. En investering ska ses som något man kan konsumera . Hus, vägar och järnvägsspår är typiska investeringar. Löner, livsmedel och dryck är exempel på konsumtionsvaror som naturligtvis tas upp i en driftbudget. Det finns de som hävdar att om man låter investeringar finansieras genom lån i stället för anslag, lämnar man en skuld till nästa generation. Det är en bakvänd syn. Det är snarare så att om man betalar hela investeringskostnaden under ett och , låter man dagens generation stå för hela kostnaden, fast det är uppenbart att ett hus eller en järnvägssträcka kan användas av många generationer framöver. Vill man ha en rättvis fördelning av kostnader ska dagens generation betala för allt som konsumeras upp , medan det som kan konsumeras , dvs. en investering, ska delas upp under en längre amorteringstid. Vi vill därför införa en investeringsbudget. Konsekvensen för statens offentliga finanser innebär att utrymmet under utgiftstaket ökar om man vill, eftersom investeringssumman flyttas från en utgiftspost till ett lån. Investeringarna får då även ses som del i en expansiv finanspolitik, vilket bl.a. leder till ökad sysselsättningsgrad och minskad arbetslöshet. Det är samhälleliga investeringar som behöver komma till stånd för en rationell hantering av statens resurser nu och på medellång sikt. En budgetprocess där någon form av investeringsbudgetering är en integrerad del öppnar i sig för en rimligare och mer långsiktigt inriktad demokratisk debatt kring prioriteringar och en syn på ekonomisk politik som en del av ett samhällsbyggande snarare än en kameral hushållning. Vad som här ovan anförs om att införa en investeringsbudget bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1.3Utgå ifrån en transporthierarki Trots fina skrivningar om vikten av ett hållbart transportsystem fortsätter privatbilismen att öka. Varför är det så? Jo, kostnaden för ett transportslags påverkan på samhället avspeglas fortfarande i priset för att använda olika transportslag. Kostnadsbalansen måste därför förändras så att hållbara transportmedel blir billigare medan mindre hållbara transportmedel blir dyrare. måste det skapas ordentliga alternativ så att det kollektiva resandet kan underlättas, prioriteras och värdesättas. Vi anser att cykel- och kollektivtrafiken måste få en större andel av dagens och morgondagens resande om det transportpolitiska målet och miljömålen ska kunna nås. Men det krävs även från början en bättre samhällsplanering och ett större användande av digitala tjänster. En transporthierarki bör antas som klart och tydligt anger vilka transportmedel som ska prioriteras för att det övergripande målet ska nås. Transporthierarkin ska genomsyra alla beslut som rör kommunikationer. Grunden för en sådan hierarki är att de olika transporslagens ekologiska hållbarhet och förmåga ska leda mot det övergripande målet om ekologisk hållbarhet. Men vad betyder en transporthierarki i praktiken? Jo, vid behov av kommunikation måste man först ställa sig frågan om det är nödvändigt att över huvud taget fysiskt förflytta sig. För att minska behov av förflyttningar krävs därför i grunden en god samhällsplanering. Det kan också vara fördelaktigt att använda digitala tjänster för att på så sätt minska behovet av transporter. Om det ändå finns behov av att förflytta sig i det fysiska rummet bör man i första hand använda sig av gång eller cykel. Är det inte möjligt ska kollektiva transportmedel användas såsom buss, spårtrafik och järnväg. För busstrafik ska drivmedlet i första hand vara förnybart och för spårtrafik ska elen komma från förnybar energi. Sedan följer sjöfart som ett alternativ i transporthierarkin. Är inte det möjligt måste man använda vägtransporter och då i första hand de som drivs med drivmedel som inte påverkar miljön negativt. I sista hand ska flyg användas. Delar man in olika transporter och kommunikationssätt i en önskad rangordning kan det se ut enligt nedan: a) Spår- och järnvägstrafik samt busstrafik med förnybara drivmedel b) Buss med fossila drivmedel Vad som här ovan anförs om införande av en transporthierarki bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Strukturellt och långsiktigt handlar det om att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter och en planering som bygger på mer energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektiva transporter med järnväg och buss. Men det kan även vara användning av IT och bredband för att möjliggöra e-handel, virtuella möten och till och med virtuella resor. Om bebyggelse förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs osv., kan samhällsplaneringen vara ett av flera verktyg för ett mer transporteffektivt och därmed energisnålare samhälle. Det leder till att fler människor kan gå mellan olika punkter eller ta cykeln. Genom ökad och förbättrad kollektivtrafik och järnväg ges stora möjligheter att minska vägtransporterna och miljöbelastningen, men effekten blir även att krav på nya väginvesteringar minskar. Med en förbättrad samverkan mellan trafikslagen kan transporter bli mer effektiva. Därför är s.k. kombiterminaler väsentliga för ett transportssnålt samhälle. Även sjöfarten har en stor potential att minska miljöpåverkan, även om det finns åtgärder kvar att göra inom denna sektor. På korta transportsträckor (vilket gäller merparten av alla förflyttningar) i större städer har gång och cykel den största potentialen, vilket bl.a. kan stimuleras genom nya cykelbanor, lånecyklar och regionala cykelleder. I glesare bygder kan anropsstyrd kollektivtrafik minska bilresorna på kortare sträckor. Listan kan göras lång över åtgärder som en god samhällsplanering kan leda till. För att samhällsplaneringen ska vara en del i att nå ett ekologiskt hållbart transportsystem vill vi att den regionala samordningen stärks så att transportarbetets miljöpåverkan kan minska på regional nivå de regionala planerna konsekvensanalyseras utifrån bebyggelse och transportperspektiv kommuner ska kunna ålägga verksamhetsutövare att etablera transportplaner för minskat transportbehov och miljövänligare resor de statliga myndigheterna föregår med gott exempel och leder miljöomställningen till en miljöanpassad vägtrafik de statliga myndigheterna gör den miljöanpassade resan till norm och varje myndighet antar en resepolicy befintliga stadskärnor ska utvecklas och att det i (PBL) införas begränsande bestämmelser rörande detaljhandelsanläggningar i externa lägen i avvaktan på lagändringar angående detaljhandelsanläggningar i externa lägen omgående införa ett moratorium mot externa köpcentrum. Vad som här ovan anförs om samhällsplaneringens roll i ett ekologiskt hållbart samhälle bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1.5IT och bredband som en del av miljöarbetet IT-sektorn kan på många sätt användas för att minska miljöpåverkan. Med en utgångspunkt i en transporthiearki blir det tydligt att redan den första frågan, dvs. om man över huvud taget behöver förflytta sig eller inte, ger en uppfattning om potentialen inom IT-sektorn. Med t.ex. videokonferenser, telekonferenser och distansarbetare minskar behovet av de fysiska transporterna och därmed minskar miljöbelastningen. IT kan på så sätt skapa förutsättningar för olika former av distansarbete och därmed minska antalet fysiska arbetsresor. Världsnaturfonden har i en rapport visat att IT-sektorn snabbt kan minska koldioxidutsläppen i EU med genom ganska enkla IT-lösningar. Det är t.ex. åtgärder som vi nämnt här ovan, men även virtuella telefonsvarare, webbaserade skatteuttag, m.m. bidrar till minskningen. motsvarar utsläppen från transportsektorn i och . Av WWF:s rapport framgår att om hälften av alla anställda i EU:s 25 medlemsländer skulle ersätta ett fysiskt möte med en telekonferens, skulle utsläppen av koldioxid minska med drygt koldioxid. Skulle av alla affärsresor ersättas med en videokonferens skulle det reducera utsläppen med drygt koldioxid. De virtuella mötena kan alltså kraftigt reducera utsläppen. För att IT och bredband ska vara en del i att nå ett ekologiskt hållbart transportsystem vill vi att staten tar fram en E-strategi för IT-sektorn som ska syfta till att minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan kommuner i tätorter i första hand bygger markbundet bredband och inte trådlöst avsätts till informations- och utbildningsprojekt regeringen ska lägga fram ett förslag till hur kommunerna i samarbete med staten kan öka utbudet av IT på bibliotek och skolor det tas fram en långsiktig strategi för utbyggnad och finansiering av en fortsatt bredbandsutbyggnad i landet som möjliggör en tillgång till minst 2Mb/s i överföringshastighet staten garanterar att människor och företag kan använda höghastighetsuppkoppling motsvarande minst 2 Mb/s till kostnader som är likvärdiga med dem som återfinns i tätorter ges tydliga direktiv till att bygga upp men även köpa in befintliga bredbandsnät lönsamhetsmål sänks till och att avkastningskravet försvinner de statliga myndigheterna senast den 1juli 2009 ska lämna förslag på hur de senast den 1januari 2011 kan övergå till ett system med öppna källkoder/fria mjukvaror staten deltar i Open , det nationella kompetenscentret för öppna program det avsätts 10miljoner kronor till en början och från till centret, för att ge det möjligheter att lägga beställningar på fri programvara på nyckelområden och belöna projekt som varit till särskild nytta i svensk ekonomi. Vad som här ovan anförs om angående IT-sektorns roll i ett ekologiskt hållbart samhälle bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.1.6Öka andelen resor med kollektivtrafik Trafikpolitiken ska se till att kvinnor och män har bra kommunikationer oavsett var de bor. måste trafikens miljöproblem med klimatförändringar, hälsoproblem och buller lösas på ett tillfredsställande sätt. Privatbilismens ökningstakt måste avstanna och helst minska, inte minst i våra tätorter.