ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub243 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i entreprenörskap i skolan. Utbildning är en av de grundläggande förutsättningarna för att dagens ungdomar ska kunna skapa ny tillväxt i . Gymnasieskolan ska lägga den nödvändiga grunden till aktivt deltagande i samhället och livslångt lärande. Att lära sig läsa, skriva och räkna tillhör självklarheterna, men grundläggande kunskaper i entreprenörskap och företagande utgör också viktiga verktyg för att dagens ungdomar ska möta ett rikare arbetsliv. Det ska vara lika självklart för den blivande undersköterskan på gymnasiets omvårdnadsprogram att se en framtid som företagare, som för studenter inom exempelvis fordonsprogrammen. Alla har rätt att få denna grund. Därför är det viktigt att skolan följer med i samhällsutvecklingen och anpassar utbildningen efter morgondagens förutsättningar så att ungdomar klarar sig när de kommer ut i arbetslivet och samhällslivet. Dagens samhälle ställer krav på kunniga och initiativrika medborgare som vågar och behärskar att starta och driva egna företag. Nuteks senaste entreprenörskapsbarometer (2007) visar att tre av fyra ungdomar kan tänka sig att bli företagare, och av dessa tror sig mer än varannan bli företagare . Enligt är unga dessutom mer positiva till eget företagande jämfört , kan tänka sig att bli företagare jämfört då. Även andelen unga kvinnor som kan tänka sig att bli företagare har ökat från till . unga har en positiv inställning till eget företagande vilket är bra, men är män mer positiva än kvinnor till att starta företag. Och fortfarande behöver andelen unga som startar företag bli större. behöver fler företagare och entreprenörer som vågar göra verklighet av sina idéer. Vårt välstånd bygger på att människor förverkligar sina idéer, startar eller driver företag. Det är företagen som skapar jobb, trygghet, välstånd och ekonomisk tillväxt. Framtidens företagare finns bland dagens unga och det är skolans skyldighet att förse varje elev med kunskaper så att de klarar sig i arbetslivet och samhällslivet. För att öka intresset för ungdomar att starta egna företag krävs omfattande information och kunskap om vad det innebär att starta och driva företag. Därmed krävs grundläggande kunskap inom entreprenörskap som en del av undervisningen i alla nationella gymnasieprogram, det saknas .
mot · GW02Ub244 · 2008-09-25 00:00:00 — Inspektion av skolans arbetsmiljö tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inkludera en inspektion av arbetsmiljön inom ramen för skolinspektionens arbete i skolorna. En bra skola grundar sig på att ta till vara på elevers individuella möjligheter att växa och ta till sig kunskap. Många undersökningar visar att god fysisk och psykisk arbetsmiljö för barnen förbättrar trivseln och därigenom inlärningen. har enligt lag kommunerna ansvar för skolan och dess lokaler. Enligt en grov uppskattning från Kommuner och Landsting, SKL, lägger kommunerna på att underhålla och renovera skolor. Vissa skolor är bra på att prioritera miljön medan andra sopar problemen under mattan. Här borde staten trycka på kommunerna så att de tar sitt ansvar för en bra miljö både psykiskt och fysiskt. Våra barn är framtid, deras dagliga miljö i skolan är en så stor och viktig del i deras utbildning att vi inte har råd att negligera den. I har en särskild lag om elevernas arbetsmiljö fått skolorna att granska sig själva. är undervisningsmiljoloven en av de lagar som alla danska skolor ska följa. Lagen fastslår att eleverna ska ha en säker och hälsosam arbetsmiljö både vad gäller den fysiska och psykiska och den estetiska miljön. Varje skola ska göra en konkret utvärdering av arbetsmiljön. Det kan t.ex. handla om att en ny lekplats ska byggas där lågstadieeleverna får vara med och önska lekredskap. Den statliga tillsynen inom skolväsendet bedrivs bl.a. genom Skolinspektionen. Här kunde förslagsvis Skolinspektionens arbete även involvera en inspektion av elevers arbetsmiljö eftersom prestation och fysisk och psykisk trivsel hänger ihop. Samhällsekonomiskt är det en stor vinst om vi kan kombinera kontroller för kunskap och arbetsmiljö eftersom de är så sammanflätade. När vi har en så växande mångfald i skolor skulle en satsning på profilering med en bra arbetsmiljö kunna vara en tillgång.
mot · GW02Ub245 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om antimobbningsplaner och krav på komplettering av skollagen. Mobbning är oacceptabelt och visar på ett av de värsta uttrycken för bristande respekt för andra människor. Över 100000 elever beräknas vara mobbade på ett eller annat sätt. En undersökning som Friends (största organisation mot mobbning) låtit göra visar att bland 1417-åringar uppger att de har utsatts för mobbning och kränkning i skolan. Fler skolor arbetar med att ta tagit fram åtgärdsprogram mot mobbning. Men kunskapen inom området på skolorna behöver ökas. Ett problem är att många skolor tar fram egna hemmasnickrade program. Syftet är lovvärt, men undersökningar visar att åtgärdsprogram som inte är forskningsbaserade utan hemmasnickrade i stället riskerar att öka mobbningen . Arbetar skolorna i stället systematiskt med verifierade forskningsbaserade åtgärdsprogram och metoder finns möjlighet att på bara halvera mobbningen. Alliansregeringen satsar på utveckling av forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning och för att öka skolornas kunskap om hur mobbning uppstår, förebyggs och hindras. Alliansregeringen arbetar nu också med att skriva om skollagen för att ge skolorna och rektorer och lärare verktyg för att skapa ordning och reda. De elever som utgör ett hot mot andra eller stör ordningen måste kunna stängas av eller tvingas byta skola. Mobbarna är de som måste flytta på sig, inte offret. Detta är bra, men när översynen av skollagen nu genomförs bör ytterligare krafttag mot mobbningen tas. Skollagen bör därför kompletteras med krav på att alla skolor måste arbeta med antimobbningsplaner och att dessa måste vara forskningsbaserade åtgärdsprogram som ger dokumenterad effekt mot mobbningen. Ansvaret när det gäller mobbning kan aldrig vara den enskilda drabbade elevens utan det måste vara skolan och vuxenvärlden som har det yttersta ansvaret.
mot · GW02Ub246 · 2008-09-30 00:00:00 — Tillvaratagande av kraften i de nya universiteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till vara kraften på samtliga våra universitet. Högre utbildning är en viktig förutsättning för tillväxt och välfärd. De socialdemokratiska regeringarna har genom utbyggnad i hela landet, sett till att allt fler ungdomar får möjlighet att gå på universitet och högskola. Denna utveckling har avstannat med den borgliga regeringens tillträdande. Men inte bara utbildningen utan även forskningen riskerar att tilldelas resurser utifrån en omodern syn på kvalitet och effektivitet. När en ny forskningsproposition nu aviseras är det viktigt att den inte bygger på gamla föreställningar och myter om vad som är goda forsknings- och innovationsmiljöer. Universiteten behöver bli än bättre på att samarbeta med det omgivande samhället. Genom detta kreativa samarbete kan nya idéer leda till nya arbetstillfällen, nya forskningsresultat osv. Universiteten bör också bli bättre på att samverka internationellt. and regions som presenterades 2007 visar att lärosäten där undervisning och forskning sker i nära samverkan med omvärlden kan vara både lokalt engagerande och globalt konkurrenskraftiga. I finns goda exempel på detta genom t.ex. Packaging Arena och , och det finns mycket som talar för att det är just högskolorna och de yngre universiteten som tar akademins samverkansuppgift på störst allvar. Samverkan med regionen och det lokala näringslivet är ofta en förutsättning för deras utveckling, och prioriteras därför högt. Det finns inte heller någon motsättning mellan att ha stark regional förankring och att vara en stark global aktör. Tvärtom borde en större andel av de fasta forskningsmedlen kunna ges till de nya universiteten, eftersom deras arbete är framgångsrikt sett ur ett tillväxt- och utvecklingsperspektiv. får de 10 största universiteten av de icke konkurrensutsatta fakultetsanslagen. När det gäller de konkurrensutsatta forskningsmedlen från t.ex. får de mindre universiteten och högskolorna samma andel. Det visar att de mindre universiteten och högskolorna klarar sig lika väl i konkurrensen när det gäller att rekrytera externa medel och att forskning av hög kvalitet bedrivs även på de mindre högskolorna och universiteten. bör säkerställa att vi även har många universitet i . För detta behövs ingen gräddfil riktad till yngre universitet. Det räcker med att bedöma varje lärosäte på sina egna meriter, att uppvärdera tillväxt- och samverkansperspektiven och inte fästa för stor vikt vid universitetens historiskt uppnådda framgångar.
mot · GW02Ub247 · 2008-09-23 00:00:00 — Läroböcker i takt med tiden i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läroböcker i skolan. har genomfört en läroboksgranskning som visar att det finns exempel på stereotypa och onyanserade framställningar av olika grupper, som kan upplevas som diskriminerande eller kränkande. RFSL Ungdomar har granskat skolans biologiböcker och funnit att dessa har gammaldags och ibland kränkande texter om homo- och bisexuella personer. Detta är naturligtvis inte acceptabelt vare sig utifrån rena faktauppgifter eller utifrån att vårt samhälle förändrats till att vara ett mer tolerant samhälle med respekt för att människor är olika. Kunskaper är en färskvara och förändras ständigt. I dagens kunskapsskola förekommer det kurslitteratur i form av böcker men också mycket information som kan hämtas via Internet. Det gör att det säkerligen kan vara svårt att sålla för de barn och ungdomar som ska lära sig mer i skilda ämnen. Det är därför angeläget att det skolmaterial som finns och som används i dagens moderna skola är relevant för den tid och den tidsanda som råder i det omgivande samhället.
mot · GW02Ub248 · 2008-09-23 00:00:00 — Sex- och samlevnad som ämne på lärarutbildningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör vara obligatoriskt att ha sex och samlevnad som ämne på lärarutbildningar. De samhällsförändringar som skett i och stora delar av världen har bland annat inneburit en förlängd ungdomsperiod och uppskjuten familjebildning. Den koppling som tidigare funnits mellan familjebildning och sexualdebut har därmed i praktiken upplösts. Unga människor i har flera sexuella partner innan de ganska sent ingår äktenskap eller äktenskapliga relationer. Det finns många positiva resultat av detta. Studier visar att unga människor är mer nöjda med sina nära relationer och sin sexualitet. Studier visar också att unga kvinnor och män har ett mer jämlikt sexliv, vilket är glädjande. Denna aktiva ungdomssexualitet kräver ett nytt sätt att förhålla sig till sexualitetens hälsorisker. Sannolikheten att i möta en hivsmittad person har aldrig varit så stor som . Antalet diagnostiserade klamydiafall ökar och också antalet aborter. Trots att sexualundervisningen har varit obligatorisk och att kvaliteten inte är hög tas frågan inte på allvar. Elever kan mötas av lärare som inte har utbildning i hur man bäst undervisar om sexualitet, och som inte vet hur ett förtroligt samtal om samlevnad ska tas upp. Så ser det ut trots att vi vet att arbetet för en god sexuell hälsa behöver nå alla unga. Varje ung människa erövrar sin egen sexualitet och behöver rätt stöd för att inte få allvarliga hälsoproblem. Om inte skolan tar upp och diskuterar sexualitet fås informationen någon annanstans ifrån och jag vill inte att pornografin ska vara den enda förmedlaren.
mot · GW02Ub249 · 2008-09-23 00:00:00 — Inrättande av en psykiatriutbildning på grundnivå tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändringar i grundutbildningen för läkare och inrättande av en psykiatriutbildning. råder brist på psykiatriker och underskottet ser inte heller ut att minska inom överskådlig tid. I dagens utbildningssystem för läkare väljs inriktning först efter genomgången grundutbildning. Genom till exempel inrättande av en ny läkarutbildning, i denna motion kallad för psykiatriutbildning, där studenten redan på grundnivå specialiserar sig gentemot psykiatrin skulle det vara enklare att dimensionera andelen utbildningsplatser utifrån kommande behov. Vi skulle också få ut fler nyexaminerade psykiatriker i vården snabbare. Förändringar uppfattas som kontroversiella, men så här är utbildningen upplagd för till exempel de som studerar till tandläkare en utbildning som har många gemensamma kurser med läkarprogrammet men där studenternas profession är bestämd redan från början. Vid till exempel de flertal civilingenjörsutbildningar som finns klarar studenterna av att innan påbörjade studier välja sin yrkesinriktning. Även i väljer läkare inriktning när de söker till läkarutbildningar. Däremot skiljer sig antagningsförfarandet och grundkraven åt mellan länderna. Detta skulle också kunna innebära en kvalitetsökning av utbildningen, där bland annat en del skulle kunna innefatta delar av den farmaceutiska utbildningen. Det är kunskaper som förmodligen är viktigare för en psykiatriker än hur somatisk vård ska ges. Därför bör man se över möjligheterna att göra en utredning på området som belyser eventuella fördelar och nackdelar med en sådan förändring av grundutbildningen och inrättandet av en psykiatriutbildning. Detta bör genomföras för att förhindra en kommande kris där står utan en tillräckligt stor andel psykiatriker, något som drabbar alla dem som lider av psykisk ohälsa negativt.
mot · GW02Ub250 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolan ska förmedla kunskapen om allemansrätten till eleverna. Vi har ett stort ansvar att vårda allemansrätten som ett unikt svenskt kulturarv och traditionell livsföring. Det ansvaret gäller inte minst mot kommande generationer. För många av oss är allemansrätten en självklarhet, något vi är uppväxta med, men den ifrågasätts allt mer bl.a. på grund av okunskap om innebörden av allemansrätten. En grundbult i svensk friluftspolitik och en viktig del av folkhälsan är allemansrätten; den är en grundförutsättning för friluftslivet. Allemansrätten är även en nationalsymbol och ett ovärderligt kulturarv. Medvetenhet och kunskap om allemansrätten, om rättigheter såväl som skyldigheter, är en förutsättning för att den skall kunna bevaras för framtiden. Detta gäller alla som vistas i vårt land. Det är viktigt att vi tidigt förmedlar kunskapen om allemansrätten till våra barn. Om och hur detta görs är en fråga som har låg prioritet inom skolan. Kunskapen om allemansrätten kan självklart kopplas till pedagogiken inom skolan. Därför bör man se över skolans ansvar att förmedla detta.
mot · GW02Ub251 · 2008-09-23 00:00:00 — Forskning för bättre sex- och samlevnadsundervisning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning kring effektiva metoder för bättre sex- och samlevnadsundervisning i skolan. De samhällsförändringar som skett i och stora delar av världen har bland annat inneburit en förlängd ungdomsperiod och uppskjuten familjebildning. Den koppling som tidigare funnits mellan familjebildning och sexualdebut har därmed i praktiken upplösts. Unga människor i har flera sexuella partner innan de ganska sent ingår äktenskap eller äktenskapliga relationer. Det finns många positiva resultat av detta. Studier visar att unga människor är mer nöjda med sina nära relationer och sin sexualitet. Studier visar också att unga kvinnor och män har mer jämlik sexualitet, vilket är glädjande. Denna aktiva ungdomssexualitet kräver ett nytt sätt att förhålla sig till sexualitetens hälsorisker. Sannolikheten att i möta en hivsmittad person har aldrig varit så stor som , antalet diagnostiserade klamydiafall ökar och också antalet aborter. har det funnits en nationell och internationell retorik om att det behövs ett förebyggande arbete för att undvika sexualitetens hälsorisker. Trots denna retorik har inte mycket hänt. Detta kan bero på att ämnet är tabubelagt. Många vill att sexualitet ska vara något privat, att lyfta upp frågan anses av många som pinsamt eller vulgärt. Jag vill att det förebyggande arbetet ska bli en samhällsangelägenhet. Ett argument att inte satsa i tillräcklig omfattning på det förebyggande arbetet för unga är att vi inte vet om det har effekter. Vad ska göras och hur? Två saker är emellertid fastställda. Ökad diskussion om sex leder inte till att ungdomar blir mer sexuellt aktiva. Budskap om avhållsamhet är inte effektiva utan kan snarare vara kontraproduktiva. skriver i rapporten internationella kunskapssammanställningar och svenska erfarenheter av förebyggande arbete att det är ett problem att det inte satsas lika mycket pengar på att systematiskt utvärdera det förebyggande arbetet som det gör för att utveckla och utvärdera medicinska behandlingar. I rapporten nämns också att få regelmässiga utvärderingar av olika insatser gjorts. Det existerar ingen systematiskt utvärderande forskning där man undersökt effekter av skolans sex- och samlevnadsarbete. Detta trots att denna undervisning sannolikt är en av de tidigast införda och mest konsekvent genomförda i världen och ofta nämns som exempel i internationella sammanhang. 1999 genomförde en kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen på 80 skolor runt om i landet. I kvalitetsgranskningen ingick inte att göra några effektutvärderingar på ungdomars attityder, kunskap eller beteende. Detta tycker jag är anmärkningsvärt, och granskningen själv efterlyser mer utvärdering av genomförda insatser. Efterlyser därför forskning kring effektiva metoder vad gäller ungdomars beteenden, attityder och kunskaper för att dessa metoder med kraft ska implementeras i sex- och samlevnadsundervisningen i skolan.
mot · GW02Ub252 · 2008-09-26 00:00:00 — Allas rätt till barnomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . Arbeten inom exempelvis sjukvård, äldreomsorg, handel, restaurang, transport och andra yrkesområden utförs ofta , nätter och . Det innebär att de som arbetar inom dessa yrken också har behov av bra barnomsorg under dessa obekväma arbetstider. Ett modernt arbetsliv som man ska kunna förena med ett modernt familjeliv kräver att vi får en mer flexibel barnomsorg som har öppet för föräldrar som arbetar kvällar, nätter och . Dessutom är det viktigt för jämställdheten att båda föräldrarna kan arbeta heltid. Det finns i vissa kommuner möjlighet att få viss barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är långt ifrån att det täcker det behov som finns. Speciellt svårt kan det förstås vara för dem som är ensamstående föräldrar. I ett samhälle som vårt, som grundar sig på trygghet och välfärd, är det viktigt att barnomsorgen gäller alla, även om man inte följer och arbetar vanlig . Det måste i första hand vara behovet av barnomsorg som styr, inte klockslagen. Förskolan måste vara så flexibel att den tillgodoser föräldrarnas behov, därmed tillgodoser man även barnens behov. Det är angeläget att kommunerna har möjlighet att erbjuda barnomsorg , nätter och .
mot · GW02Ub253 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av konsumentekonomi i skolan. Alltfler människor blir aktuella hos och antalet ärenden slår rekord. av 2008 kom det in nästan lika många ansökningar som till Kronofogden. Totalt väntas över en halv miljon anmälningar . finns det ett stort utbud av varor och tjänster och lättillgängliga lån, inte minst via sms, som lockar konsumenter till att låna för att konsumera. Ungdomar är en av våra köpstarkaste grupper och många ungdomar har lärt sig leva enligt devisen att konsumera nu och betala . Ungdomar har varit starkt överrepresenterade hos kronofogden för snabba sms-lån, och problemet med skuldsatta ungdomar är inget nytt fenomen. rapporterade till den dåvarande regeringen ett växande skuldproblem för den gruppen. Det ökade utbudet av tjänster och varor ställer nya krav. Ungdomar bör därför redan i skolan få kunskaper om grunderna i konsumentekonomi och få lära sig att hantera sina inkomster och utgifter. Det behövs för att dagens unga ska bli bra och medvetna konsumenter. Det är av stor vikt att tidigt få grundläggande kunskaper om konsumentekonomi för att kunna sköta den egna hushållsekonomin och också kunna göra rimliga bedömningar vid exempelvis tagande av enkla och snabba sms-lån. Föräldrarnas ansvar för att fostra sina barn och unga kvarstår. Men skolan och den övriga vuxenvärlden har också att följa med i samhällsutvecklingen och förbereda ungdomarna att bli ansvarstagande individer som innan de sätter sig i skuld förmår att tänka igenom sin ekonomiska situation och förstå konsekvenserna av att ta lån och krediter. Jag menar att ett införande av konsumentekonomi som en del av undervisningen skulle eliminera risken att redan tidigt i livet fastna i skuldfällor.
mot · GW02Ub254 · 2008-09-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om moms för friskolor. Det kommunala skolsystemet har fått en allt större konkurrens från skolor med olika ägandekonstellationer som går under den gemensamma benämningen friskolor. Den ökade mångfalden inom skolsystemet är väldigt positiv. Mångfalden innebär att flera olika inriktningar inom pedagogiken kommer till tals och den har ökat valfriheten för föräldrar och elever. De personer som har haft störst nytta av det ökande utbudet av undervisningsmetoder är de elever som inte riktigt finner sig tillrätta i den väldigt kommunala skolan och har problem med den vanliga pedagogiken. Friskolorna fyller upp ett tomrum för framförallt elever med särskilda behov. Den kommunala skolan har inte tagit så väl hand om dem som man skulle önska. Undersökningar visar att det är en större andel barn med särskilda behov som går i friskolor än i den kommunala skolan. Friskolor är en bra möjlighet att skapa skolor som är specialiserade på barn med fysiska eller psykiska funktionshinder. Friskolor arbetar i en del kommuner i kraftig motvind där politiker och skolbyråkrater hellre ser problem än möjligheter med friskolor. I 80 av landets 290 kommuner finns fortfarande inte en enda friskola och förklaringen kan finnas i att det är mycket svårare att driva en friskola än en skola. De ekonomiska förutsättningarna för friskolor kontra kommunala skolor är väldigt ojämna. Eftersom utbildning är momsfri och reglerna för kommunen och friskolorna skiljer sig åt skapar det en större kostnadsbild för friskolorna. Kommunen ansöker hos om ersättning för de momsutlägg man har haft vilket då gör att de kommunala skolorna får tillbaka de utlägg för moms man har haft. Detta gäller inte friskolorna. När friskolorna säljer sina tjänster till kommunen betalar kommunen ingen moms, men när friskolorna köper material, maskiner och annat som kan behövas i verksamheten betalar de i sin tur ut moms som de sedan inte får tillbaka. Resultatet är att den ekonomiska situationen för friskolorna blir helt annorlunda än för de kommunala skolorna och därmed konkurrerar man inte på riktigt lika villkor. För att komma åt det problemet vill vi att friskolorna kan få ut ersättning för momsen på samma sätt som de kommunala skolorna får genom kommunen.