mot · GW02N435 · 2008-10-03 00:00:00 — Samverkan mellan samhället och arbetsmarknadens parter har starkt bidragit till att få till stånd de investeringar och andra insatser som behövts för att säkra en långsiktigt uthållig och hållbar utveckling av den svenska ekonomin. Samhället erbjuder den som är aktiv på arbetsmarknaden en trygg inkomst och möjligheter till utbildning och utveckling. Men för att styrkan i den svenska modellen ska bestå måste dess olika delar ständigt anpassas och vidareutvecklas utifrån förändringar i vår omvärld. välstånd bygger på att många arbetar. Sysselsättningsgraden är hög i förhållande till andra länder, vilket delvis hänger samman med att sysselsättningen bland kvinnor är högre i än i vår omvärld. Kvinnors höga arbetskraftsdeltagande i kan förklaras av den väl utbyggda och kraftigt subventionerade barnomsorgen. Men också av att tidigt avskaffade sambeskattningen av dem som lever i parförhållanden. Den höga sysselsättningen bygger också på arbetslinjen som kännetecknar de svenska trygghetslösningarna. Inkomsttryggheten i de svenska socialförsäkringarna bygger på att den enskilde är i arbete. Den enskilde ska söka arbete, vara beredd till omskolning och redo att flytta för att komma i fråga för den inkomstrelaterade tryggheten. En förutsättning för att denna arbetslinje ska fungera väl i praktiken är dock att de arbetsmarknadspolitiska insatserna håller hög kvalitet. I de skandinaviska länderna har ungefär en tredjedel av befolkningen i åldrarna eftergymnasial utbildning, vilket är högre än den fjärdedel som är genomsnittet i . Endast en sjättedel saknar gymnasieutbildning, vilket kan jämföras med en tredjedel som är genomsnittet i . Inom gavs många möjlighet att komplettera sin utbildning till gymnasiekompetens. Vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning av god kvalitet ger på samma sätt många människor möjlighet att öka sin kompetens. Men vi kan inte slå oss till ro. Produktionen blir alltmer kunskapsintensiv. Behovet av välutbildad arbetskraft kommer sannolikt att öka. Fortsatta investeringar behövs. avsätter mest resurser i världen till forskning och utveckling, som andel av BNP. Den offentligt finansierade forskningen är endast en mindre del av de totala utgifterna. De stora svenska företagen bedriver omfattande produktutveckling. Ytterst bygger relativa rikedom på att svensk produktion värderas högt av vår omvärld. Det är naturligt att en högteknologisk produktion kräver en välutbildad arbetskraft. Men de nya produkter och tjänster som säljs på världsmarknaden är resultatet av företagens forskningsinsatser. För oss socialdemokrater är målet att ytterligare ska stärka sin ställning som kunskapsnation. Detta är en förutsättning för att vi i ska leva rikt. Därför är vårt mål att öka de offentliga forskningsinsatserna till av BNP. är en öppen ekonomi. Utrikeshandeln motsvarar cirka hälften av den totala produktionen. Globalisering innebär att världens produktion lokaliseras till de platser där den kan äga rum mest effektivt. Detta ger ökad ekonomisk effektivitet i världen, givet att den inte leder till exploatering av vare sig människor eller miljö. Men för den enskilde innebär denna omställning en risk att förlora jobbet. En god omställningsförsäkring och goda utbildningsmöjligheter minskar denna negativa effekt för den enskilde. är ett välfärdsland där de offentliga utgifterna och skatterna som andel av produktionen är höga i en internationell jämförelse. Genom breda offentliga åtaganden värnas den enskildes trygghet och förmåga att följa med i samhällsomvandlingen. Utbildningsinsatser av god kvalitet kräver stora resurser. De svenska arbetsmarknadspolitiska institutionerna var inte anpassade för att härbärgera den stora mängd arbetslösa som tillkom under nittiotalskrisen. Bristande resurser ledde till att kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatserna sjönk, vilket i sin tur försvagade arbetslinjen. Ett bevarande av den svenska modellen förutsätter att framtida utbildningsinsatser inom arbetsmarknadspolitiken håller en hög kvalitet. De offentliga insatserna syftar till att stärka den enskilde på arbetsmarknaden och i samhällsomvandlingen. Genom krav på aktivitet och erbjudanden om utbildning ges den enskilde möjligheter att åter delta i produktionen. Därmed kan ekonomisk effektivitet kombineras med jämlikhet. Möjligheterna till vidareutveckling på arbetsmarknaden går hand i hand med de krav samhället ställer på den enskilde att utbilda sig och söka jobb. Arbetsmarknadens stabilitet bygger på fackföreningarnas styrka. Den höga sysselsättningen vilar till en del på att endast den som arbetar kommer i fråga för inkomstförsäkringar. En avancerad produktion bygger på att arbetskraften är välutbildad vilket ställer krav på det gemensamma utbildningssystemet. En välutbildad arbetskraft ger också företag möjlighet att utveckla nya produkter och produktionsmetoder som inte skulle gå att tillämpa med en mindre utbildad arbetskraft. är ett framgångsrikt välfärdsland. Grundtanken i detta bygge är att människor är beredda att bejaka utveckling om alla är med och delar utvecklingens risker och möjligheter. Svenska folket bejakar globalisering och omställning för att våra gemensamma försäkringar och våra gemensamma investeringar har gjort ekonomins utveckling mer lönsam för hela folket. Vi vill bygga vidare på den svenska modellen och vi vill bygga ett rikt och jämlikt välfärdsland i . har regeringen försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Mer än en halv miljon människor har trängts ut ur a-kassan. har regeringen avbrutit utbyggnaden av högskolan och minskat resurserna till vuxenutbildningen. Därmed blockerar man vägen vidare för de människor som behöver sadla om när utvecklas. Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen, som skapar möjligheter att hitta ett nytt jobb, har minskats med två tredjedelar. Nästan hela investeringen i arbetspraktik har tagits tillbaka. På kort sikt leder detta till att färre kommer att utbilda sig och att svensk konkurrenskraft försvagas. Men konsekvenserna på ter sig värre. En mindre utbildad arbetskraft har inte samma möjlighet att ta sig an de senaste produktionsmetoderna. Företag har därför inte samma anledning att utveckla ny teknik i . Vi kan således förlora vår tätposition inom forskning och utveckling. Den ekonomiska effektiviteten minskar. Vår arbetslinje har fyra byggstenar: en offensiv politik för att skapa fler och nya jobb, att åstadkomma ett uthålligt arbetsliv som förhindrar utslagning och som gör att människor kan arbeta ett helt yrkesliv, en aktiv arbetsmarknadspolitik som skapar möjligheter men som också ställer krav på att den som drabbats av arbetslöshet hittar ett nytt jobb samt en väl fungerande inkomsttrygghet på vägen mellan två jobb. Det ska finnas stöd för att gå vidare eller för att börja om på nytt. Den som förlorar jobbet ska få stöd att hitta ett nytt, men är skyldig att söka jobb aktivt, att vidareutbilda sig, byta yrke eller kanske flytta. Som arbetssökande är man skyldig att acceptera de möjligheter till aktivitet och utbildning som erbjuds. Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken bygger på både rättigheter och skyldigheter. Vi vill utveckla formerna för systematisk utvärdering och uppföljning av arbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetslinjens första byggsten är en politik som bidrar till att företag skapar jobb. Kollektivavtalsmodellen förhindrar att människor lönekonkurrerar med varandra för att få och behålla ett jobb. Den förhindrar också att arbetslösa tvingas bjuda under varandra för att få jobb. Kollektivavtalen skapar balans mellan arbetsgivarens och de anställdas intressen. De ger också lika konkurrensvillkor för alla arbetsgivare inom en bransch och förhindrar således illojal konkurrens genom löne- och villkorsdumpning. Kollektivavtalen är en garant för arbetsfred och stabilitet på svensk arbetsmarknad och även för ett sunt näringsliv. Modellen har ett starkt stöd hos både arbetsgivare och arbetstagare. Nästan alla på svensk arbetsmarknad omfattas av kollektivavtal. Av cirka fyra miljoner anställda på svensk arbetsmarknad täcks 3,6 miljoner arbetstagare av kollektivavtal inklusive hängavtal. Detta betyder att av de anställda täcks av avtal.4 Den svenska modellen med kollektivavtalslösningar är framgångsrik. Det grundläggande skyddet för arbetsrätten finns i lagstiftningen. är trygghetsreglerna utformade så att det finns ett stort utrymme för flexibla lösningar genom att reglerna kan anpassas till branschspecifika förhållanden och till de behov och möjligheter som finns på lokal nivå. Vid en internationell jämförelse skapar den svenska modellen stort utrymme för flexibilitet som den resulterar i låg konfliktgrad. har utmärkt sig med att ha ett mycket lågt antal konfliktdagar i jämförelse med andra EU-länder. har varit ansvarstagande. Svenska fackliga organisationer är mycket försiktiga med att varsla om stridsåtgärder, vilket gynnar stabiliteten på svensk arbetsmarknad. har svensk arbetsmarknad förmått att producera högre sysselsättning som reallönerna har ökat. Men genom den borgerliga regeringens politik höjs konfliktnivån i samhället. Regeringen har sänkt ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen och avskaffat avdragsrätten för medlemsavgiften, vilket gjort det dyrare att vara med både i facket och i a-kassan. Både internationell forskning och svensk praktik visar att en stark fackföreningsrörelse tar ansvar för samhällsekonomin då den värnar sina medlemmars intressen. En svag fackföreningsrörelse har inte samma anledning att fästa uppmärksamhet vid vad som är långsiktigt bäst för hela samhället utan blir mer inriktad på att bara värna sina medlemmars kortsiktiga intressen. Regeringen undergräver därmed den svenska modellen. Investera i stärkt konkurrenskraft Svensk industri är världsledande inom många områden. Teknik, kvalitet och ingenjörskonst har gjort till ett starkt varumärke i världen. Svenska företag är mycket framgångsrika på den internationella marknaden. har exporten ökat med i genomsnitt . är det land inom som i förhållande till sin ekonomi investerar mest i forskning och utveckling. har en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier enligt och bästa innovationsklimat enligt . Men viker exporten till våra viktigaste marknader och konkurrensen hårdnar. Det krävs kraftfulla politiska åtgärder för att vässa svenska företags konkurrenskraft. Huvuddelen av alla företag har färre än 50 anställda och dessa företag svarar för av förädlingsvärdet, av omsättningen och 42procent av näringslivets nettoinvesteringar. Närmare en miljon arbetstagare arbetar i småföretag, vilket motsvarar av det totala antalet anställda inom det privata näringslivet. Det är därmed tydligt att småföretagens villkor spelar en avgörande roll för utvecklingen av svenskt näringsliv. Därför är det mycket positivt att det startats allt fler nya företag. Tyvärr ökar nu antalet konkurser och det finns all anledning till oro. Många länder tävlar om företagens investeringar. Några erbjuder låga lönekostnader och sänkta skatter. kan inte med bibehållet högt välstånd och god välfärd välja den vägen. fördelar måste istället, nu som tidigare, vara en välutbildad arbetskraft, ett gott innovationsklimat, en öppenhet för nya idéer och teknologier och en förmåga att ställa om produktionen. Kompetensutveckling blir allt viktigare för att människor ska kunna ta de nya jobben som växer fram. Vi socialdemokrater vill bygga vidare på idén om det livslånga lärandet, så att både anställda och företagare klarar de ständiga förändringarna på arbetsmarknaden. Vi vill också utveckla vår position som världens mest forskningsintensiva land. Genom att höja de offentliga anslagen till forskning till av BNP vill vi se till att går i täten i den globala konkurrensen. Allt fler väljer att bli egna företagare och många ungdomar vill prova på entreprenörskap. Vi vill stimulera denna utveckling. Vi vill verka för ett ökat nyföretagande och för att fler företag ska kunna växa. är anställande företag. behöver fler entreprenörer. Vi vill göra det lättare att driva företag. Mindre tid ska läggas på uppgiftslämning och regelkrångel. Mer tid ska kunna läggas på att få nya kunder och på att öka produktiviteten. Vi socialdemokrater presenterar ett företagarpaket för fler och växande företag. En trygghetsgaranti för företagare Dagens trygghetsförsäkringar ger inte den trygghet som företagare borde kunna förvänta sig. Vi vill underlätta övergången från anställning till företagande genom att nyblivna entreprenörer ska få ta med sig mer trygghet från den föregående anställningen. Vi vill också förbättra tryggheten genom att nyföretagare ska kunna välja att tillgodoräkna sig inkomsttryggheten från en tidigare anställning. Förbättringen genomförs praktiskt genom att nyföretagaren kan välja att beräkna sin ersättning enligt den modell som gällde när man var anställd. Denna reform bör införas och permanentas om den faller väl ut. Även andra förbättringar av trygghetsförsäkringarna behöver genomföras för att underlätta övergången mellan anställning och företagande. Det är olyckligt att regeringen har försenat detta genom sin oskickliga hantering av översynen om trygghetssystemen för företagare. Många människor bär på kreativa visioner som de skulle kunna omsätta i nya affärsidéer i nya företag. Men steget att lämna en anställning för att starta ett företag är långt. Vi vill avsätta till ett småföretagarstipendium, som prövas utifrån affärsidén och söks från . Stipendiet ska också kunna omfatta goda affärsidéer från personer som inte är jobbsökande. One-stop-shop en tillståndsportal gör det enklare att starta företag Det ska bli ännu enklare att driva företag i . Satsningen på digital samordning av myndigheter gentemot företagare måste förstärkas. Många verksamheter kräver tillstånd från myndigheterna. Fler av dessa tillståndsansökningar ska kunna hanteras elektroniskt på en gemensam webbplats. Vi vill inrätta en tillståndsportal där företagare på ett och samma ställe ska kunna ta del av vilka tillstånd som krävs för deras verksamhet samt ansöka om dessa. Särskilt innovationslån för uppfinnare Vi vill införa ett innovationslån med förenklad ansökningsprocess och sänkta medfinansieringskrav. Det nya småföretagarlånet ska avse lån med högre risk, administreras av och riktas mot innovativa småföretagare och uppfinnare i marknadskompletterande syfte. Innovationslånet ska nå utanför den akademiska världen och ta tillvara på de innovationer som kommer ur lång arbetslivserfarenhet och yrkeskunskap. För detta avsätter vi . Företagande ska vara ett naturligt alternativ till anställning. Fler barn och ungdomar bör möta undervisning i företagande tidigare, och lärarna behöver få ökad kunskap om företagande. Företagande bör därför bli en naturlig del av gymnasieutbildningen. Det är särskilt viktigt på yrkesprogrammen. Lärare bör kunna erbjudas vidareutbildning om företagande och entreprenörskap. Vi vill också stimulera universitet och högskolor att erbjuda introduktionskurser i företagande. Billigare att anställa för små företag Regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för de minsta företagen. Vi vill istället göra det billigare att anställa för just dem. vill vi genomföra en sammanlagd sänkning på för de mindre företagen. Genom denna sänkning av arbetsgivaravgiften vill vi göra det billigare för småföretagen att anställa. För ett litet företag med ett par tre anställda betyder vårt förslag en sänkt arbetsgivaravgift på upp till . Guldkort ska göra det enklare att driva företag Det ska vara lätt att göra rätt. Myndigheters arbete med regelförbättring måste intensifieras. Regelförenklingsarbetet måste genomsyra hela processen från idé till färdigt förslag för att åstadkomma varaktiga och konkreta förbättringar i företagens vardag. För mindre företag kan bokföringen på detta sätt förenklas avsevärt. hanteras många betalningar via webben, och många företag skickar digitala fakturor. Steget till att banker eller andra företag erbjuder full service till företagare inklusive att upprätta löpande bokföring med ledning av fakturor till ett företags konto och betalningar från detta är inte långt. För att ytterligare förenkla för företagare vill vi införa ett guldkort för företagare där verifikat och bokföring helt digitaliseras och det blir lättare att leja bort denna administration. Förenkling för sund konkurrens och fler vita jobb Vi vill ge ökade möjligheter att motverka fusk. Kravet på personalliggare i restauranger och hos frisörer gav på bara 4000 nya vita jobb. Vi vill därför utöka bruket av personalliggare i fler branscher. Stopp för annons- och fakturaskojare innebär stora problem för små företag. Småföretagare har svårt att få stöd när de drabbas av annons- och fakturaskojare. Vi vill erbjuda mindre företag stöd och rådgivning när de utsätts för oseriösa företag. ska ges större möjligeter att stryka missvisande uppgifter ur sitt register. Bättre service till småföretagare i hela landet Bensinmackarna och mataffärerna blir allt färre. Avstånden till närmaste butik eller serviceställe ökar. Och med dem försvinner också nödvändig serviceinfrastruktur för företagen på orten. Mackdöden är ett hot mot landsbygden och mot småföretagarna. Därför vill vi öka stödet till kommersiell och offentlig service i särskilt utsatta områden. Till detta avsätter vi . 60 miljoner mer till exportstöd riktat till småföretag. är ett litet exportberoende land. De små och medelstora företagen svarar redan för en tredjedel av all export. Men potentialen är ännu större. Det finns stora möjligheter till ytterligare export av svenska varor och tjänster, inte minst i nya branscher och bland små och medelstora företag. Vi vill genomföra en bred exportsatsning på bland annat: Fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län. Småföretag ska få tillgång till kostnadsfri exportrådgivning. Riktad satsning till utbildning av exportsäljare för småföretagens behov. 15 miljoner för att stärka underleverantörernas export Underleverantörerna spelar en avgörande roll för konkurrenskraften i svenska industrikluster. De är ofta småföretag med mycket konkurrenskraftiga produkter. Men de är också starkt beroende av sina större samarbetspartners. Exporterande underleverantörer ger fler jobb, större möjligheter till egen utveckling och minskad sårbarhet. Vi vill därför stärka de svenska leverantörernas ställning genom en satsning på investerings- och exportfrämjandet med en tydlig profil på de mindre företagen. 15 miljoner till miljöteknikexport Regeringens nedskärningar inom export- och investeringsfrämjandet samt höjningarna av arbetsgivaravgifterna drabbar små, innovativa och exportbenägna miljöteknikföretag särskilt hårt. Vi vill utforma miljötekniksatsningen för att komplettera våra övriga åtgärder för att underlätta svenska miljöteknikföretags export- och finansieringsmöjligheter. Den massiva satsningen på energiomställningen som vi presenterat i form av nya investerings- och forskningsprogram innebär ytterligare ett lyft för svensk konkurrenskraft och en möjlighet att utveckla morgondagens exportprodukter på en stark hemmamarknad. 100 miljoner för stöd till forskning och utveckling i småföretag För de stora industriföretagen är det naturligt att samverka med forskningssamhället men i de små företagen och i stora delar av tjänstesektorn är detta långt ifrån lika självklart. För att ge fler småföretag möjlighet att växa genom innovativa varor och tjänster vill vi öka anslaget till Forska och väx med . Huvuddelen av detta ska riktas till småföretag inom den högproduktiva tjänstesektorn och miljöteknikbranschen Investering i produkter och design i småföretag Utvecklingen av ny form eller en ny teknisk tillämpning liknar i hög grad ett forskningsprojekt. Det är förenat med stor osäkerhet att utveckla en ny design. Slutresultatet är okänt i början av utvecklingsprocessen även om det finns en uppfattning om vilket slags problem som ska lösas. Vi vill komplettera Forska och väx med programmet Designa och väx, ett nytt program för att stärka småföretagens produktutveckling och design. Småföretagens kompetensförsörjning måste förbättras Ett av de främsta hindren för expansion och nyanställningar är bristen på kompetens. har regeringen skurit ned på komvux och den kvalificerade yrkesutbildningen (ky), vilket ytterligare försvårar företagens rekrytering. För att avhjälpa bristen på utbildad arbetskraft vill vi därför att företagen får ett ökat inflytande över vilka utbildningar som ska köpas upp. Vi vill också bygga ut den kvalificerade yrkesutbildningen, investera i fler platser på högskolan och satsa mer resurser på komvux. Investera i högproduktiva tjänster Tjänsteproduktionen blir en allt större del av ekonomin. Även i varuproduktionen blir tjänsteinnehållet en allt viktigare del. Tjänsterna, som t.ex. logistiksystem eller personaladministration, är i de flesta fall också branschöverskridande. Vi vill ta vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. En satsning görs inom ramen för vårt branschprogram. Besöksnäringen är en bransch med många skickliga småföretagare. Vi menar att staten bör öka sitt engagemang för att stärka branschens tillväxtförutsättningar. Ett branschprogram för besöksnäringen bör genomföras. Av detta är en avgörande beståndsdel ökade statliga investeringar i marknadsföringen av som turistland, nya initiativ för att stärka som arrangörsnation för stora internationella evenemang. Även forskningssatsningar för att öka produktivitet och förädlingsvärde är en nödvändig beståndsdel i ett strategiprogram för besöksnäringen. Vi avsätter därför mer än regeringen till insatser för marknadsföringen av som turistland och stärker förutsättningarna för som evenemangsarrangör. Investera i svensk industri Svensk industri sätts under hård press när många av de viktigaste exportmarknaderna nu viker kraftigt. Över 9000 personer har varslats . Det är mer än dubbelt så många som . Det är tydligt att svensk industri nu drabbats på allvar av den internationella lågkonjunkturen. Trots det står regeringen handfallen. Inga nya initiativ har tagits. är ett litet land, beroende av sin industriexport för att upprätthålla välfärden. är konkurrensen hård och det krävs kontinuerliga investeringar i forskning, utveckling och utbildning av arbetskraften för att kunna fortsätta ligga i framkant i konkurrensen. Vi har lyckats väl med detta under den gångna högkonjunkturen men krävs en kraftig omställning i företagen och från politiken. kan aldrig konkurrera genom sänkta löner eller försämrade arbetsvillkor. Det andra gör billigare måste vi göra bättre. krävs därför omfattande investeringar i att stärka svensk industris konkurrenskraft. Utöver betydande infrastruktursatsningar och sänkt bolagsskatt vill vi stärka industrin genom en rad aktiva industripolitiska insatser. Bland annat vill vi stärka exportstödet till nya och växande marknader. Tillgången till rätt kompetens ska förbättras genom mer anpassade utbildningar. Tillsammans med industrin vill vi utforma gemensamma forskningssatsningar. En särskild satsning på att förnya den svenska bilparken görs genom utökade för bilskrotning. Gemensamt för våra industripolitiska åtgärder är att effektivitet och relevans ska uppnås genom att de utformas i samråd med företagen. Samverkan för ett konkurrenskraftigare har ett antal starka koncentrationer av kunskap och företag, eller kluster. Utmärkande för dessa är att de består av ett större antal företag som både konkurrerar och samarbetar. Det bedrivs avancerad forskning såväl inom branscherna som i samarbete med högskolor.