mot · GV02MJ15 · 2008-04-04 00:00:00 — Begreppet biologisk mångfald omfattar alla arter och deras genetiska variation, deras livsmiljöer och de förhållanden och ekologiska processer som är grunden för livsmiljöerna. Skogens biologiska mångfald är starkt hotad, och ca 1 900 växt- och djurarter i våra skogar lever under hot. anser att det är positivt att ska samverka med näringen för en ökad kompetens när det gäller kraven på generell hänsyn. Vi stöder inriktningen att myndigheten bör förstärka sin information till berörda parter om sina uppföljningsmetoder av generell hänsyn. Vi vill emellertid understryka att det inte är tillträckligt utan att det även krävs en stärkt naturvårdshänsyn i lagstiftningen samt införande av sanktionsavgifter (i enlighet med vad vi föreslår i kap. 4.4 och 4.5). Vi stöder att regeringen uppdragit till myndigheter att utreda revidering av skogsvårdslagens hänsynsparagraf (30 §) för att förbättra hänsynen till vattenvården. I övrigt anser vi emellertid att regeringen tyvärr helt missat hänsynen till biologisk mångfald i skogspropositionen. Det är mycket olyckligt eftersom det krävs stora insatser för att kunna nå miljömålet för skog. Vi föreslår sådana åtgärder i detta kapitel. 5.1Stoppa avverkningen av naturskogar Skogsbruk bedrivs på nästan hela landets produktiva skogsmark. Endast av skogar består av gammal skog med höga naturvärden. Urskog är skog som aldrig har utsatts för mänsklig verksamhet som jordbruk och skogsbruk. Motsatsen är kulturskog. Ett mellanting är naturskog, skog som inte har utsatts för mänsklig verksamhet , så att den till största delen återfått de egenskaper som kännetecknar urskog. De få rester som fortfarande återstår av gammal naturskog med höga naturvärden är inte av avgörande betydelse för skogsbruket. Att de bevaras är däremot helt avgörande för hotade arter av växter och djur, för rekreation och den svenska landskapsbilden. anser att det borde vara en självklarhet att dessa gamla skogar med höga naturvärden inte får avverkas. Dessvärre är naturskogen nästan försvunnen nedanför den fjällnära skogen, och många av de sista resterna hotas nu av avverkning. Enligt fördjupade utvärdering av miljömålet Levande skogar (2007) är föryngringsavverkning av naturskogsliknande bestånd den enskilda åtgärd som bedöms hota flest arter. menar att den biologiska mångfalden minskar i skogsekosystem, genom att arealen naturskog fortfarande minskar genom avverkning och genom att få skogsarter kan ha livskraftiga populationer i den produktionsskog som skapas. De naturskogar som finns kvar är små och isolerade från varandra (Biologisk mångfald och klimatförändringar, ). yrkar i motionen Levande skogar (MJ234) att ett avverkningsstopp bör införas för skogar som av och bedöms som värdekärnor med höga naturvärden. Vi står fast vid vårt krav. 5.2Formellt skydd av skogsmark anser att det är av stor betydelse att en tillräckligt stor andel av vår skogsmark skyddas från skogsbruk för att hejda förlusten av växt- och djurarter. Miljömålet Levande skogar har fyra delmål, varav det första heter Långsiktigt skydd av skogsmark. bedömer att delmålet inte kan nås . Med nuvarande takt bedöms ca ha undantagits med formella skyddsinstrument , och målet är . Att det formella skyddet inte av bedöms som allvarligt eftersom det ökar risken för att skyddsvärd skog går förlorad. En övergripande slutsats som gör är att delmålen behöver skärpas. Nuvarande målnivåer skulle medföra fortsatt avverkning av s.k. värdekärnor, vilket skulle leda till stora svårigheter att nå miljökvalitetsmålet ens på lång sikt. Det brådskar att vidta nödvändiga åtgärder om Levande skogar ska kunna nås. Därför föreslår höjda målsättningar och ändrar målåret . står preliminärt bakom och förslag på ökat skydd av skogen, vilket vi även anger i vår motion Levande skogar (MJ234). Eftersom myndigheternas förslag inte ingår i denna proposition väntar vi med precisering av vårt ställningstagande. Vi beklagar att regeringen behandlar miljömålet och övrig skogspolitik vid olika tillfällen och anser att ska återremittera propositionen till regeringen tills miljömålspropositionen läggs. har i sitt budgetförslag avsatt kraftigt ökade resurser för att det nuvarande miljömålet Levande skogar ska vara möjligt att nå. Vi vill satsa mer än regeringen på skydd av biologisk mångfald 20082010 i syfte att kunna skydda mer mark genom naturreservat. Vidare har vi avsatt mer än regeringen för att skydda skogen genom biotopsskyddsområden och naturvårdsavtal. Regeringen anger i skogspropositionen att skyddsformen naturvårdsavtal bör kunna nyttjas i högre grad. En ökad flexibilitet i avtalsformerna bör kunna ge högre samhällsekonomisk kostnadseffektivitet, menar regeringen. Intresset för naturvårdsavtal har varit vikande bland markägare, och en orsak till detta har varit att det inte är möjligt att periodisera ersättningen. är positivt till att regeringen avser att återkomma i frågan om periodisering av intäkter vid intecknandet av naturvårdsavtal när utredningen i frågan är klart . Vi anser att det är bra att regeringen vill satsa på naturvårdsavtal men vi är kritiska till att regeringen inte anser att skyddsformerna naturreservat och biotopsskyddsområden bör kunna nyttjas i högre grad, med tanke på att miljömålet Levande skogar annars inte nås. Regeringen skriver vidare att betydelsen av lokal delaktighet och förankring vid kommunikation mellan myndigheter, markägare och andra intressenter bör ytterligare lyftas fram i arbetet med skydd av skog och annan natur. instämmer och anser att det är viktigt att alla parter bemöter varandra med respekt. Regeringen har gett och i uppdrag att gemensamt bedöma och föreslå vilka delar av det finska biodiversitetsprogrammet Metso som kan vara lämpliga att introducera i som ett komplement till befintliga arbetsmetoder. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Metsoprogrammet, även kallat den finska modellen, är ett åtgärdsprogram i 17 punkter för skogsskydd och ekonomiskt skogsbruk. En av programmets huvudprinciper är att naturskyddet ska förverkligas genom frivilliga avtal mellan stat och markägare. publicerades en officiell utvärdering av Metso i , och den konstaterade att de nya metoderna för naturskydd inte ensamma är tillräckliga för att säkra biologisk mångfald. De skyddade områdena är små och geografiskt isolerade, vissa typer av naturvärden kan inte skyddas genom programmet och frivillighet hindrar planering och uppbyggande av ett nätverk med tillräckligt stora och sammanhängande områden. Positiva effekter av Metso anges vara att markägare har fått en mer positiv inställning till naturskydd och att de områden som skyddas via programmet har höga biologiska värden. har det framförts att Metsoprogrammet skulle vara ett mer kostnadseffektivt sätt att skydda skogens naturvärden. En granskning av den finska modellen för skogsskydd () stämmer det inte, utan kostnaderna ligger tvärtom märkbart högre. En övergång till den finska modellen skulle kräva högre, inte lägre, statliga anslag enligt föreningen. är tveksamt till om behöver ytterligare en ny skyddsform för skog men eftersom de svenska myndigheterna ännu inte levererat sin utredning om Metso avvaktar vi med vårt slutgiltiga ställningstagande i frågan. 5.3Statliga skogsbolags roll för uppfyllandet av miljömål Staten är en stor ägare av skogsmark. Med detta följer förpliktelser att skogsbruket bedrivs på ett hållbart sätt. Statsägda har genomfört föredömliga insatser för naturvården i vissa avseenden. Till dessa hör att man har som ambition att av skogen ska vara avsatt för naturvård. Dit hör även införandet av eko-parker för att stärka skogens sociala roll och naturvärdena. Bolaget kan dock göra mer för att säkerställa skyddet av sina nyckelbiotoper och för att införa alternativa skogsbruksmetoder. Vi ser ett behov av att , såväl som andra statliga skogsägare, ges tydligare riktlinjer för att stärka naturvården och de sociala värden och kulturmiljövärden som finns i våra skogar. anser att statliga skogsägare inte ska medverka till avverkning av naturskogar med höga skyddsvärden som skulle kunna omvandlas till formellt skyddade områden. Det behöver även klargöras hur staten ska stärka sitt ansvar för naturvård och övriga kollektiva nyttigheter i skogssektorn genom ägardirektiv och regleringsbrev samt i andra instruktioner till berörda statliga bolag och verk med skogsinnehav, vilket vi krävt i motionen Levande skogar (MJ234). är det statliga ägandet spritt på många olika myndigheter och bolag. Vi anser att det bör prövas om inte ett samlat statligt ägande av skog vore att föredra. Med anledning av detta anser vi att regeringen ska utreda frågan om ett samlat statligt ägande av skog, vilket vi krävt i motionen Levande skogar (MJ234). anser att regeringen ska låta utreda effekterna av att ge att släppa alla s.k. SNUS-objekt (skyddsvärd statligt ägd skogsmark) som reservat utan att belasta anslaget för biologisk mångfald i statsbudgeten. Den skyddsvärda skogsmark, , som successivt köper loss från för att göra dessa till formellt skyddade områden skulle enligt förslaget efterskänkas av bolaget. Det skulle kunna väsentligt öka möjligheten att uppnå miljömålet Levande skogar och dessutom innebära besparingar på . Regeringen bör naturligtvis även se över hur avkastningskrav bör förändras genom detta förslag. föreslår att regeringen utreder frågan om statens skyddsvärda skogsmark i enlighet med vad som anförts ovan. Detta ska ge regeringen till känna. De frivilliga avsättningarna har en mycket stor betydelse för miljömålet för skog. Däremot har det framkommit att frivilligt avsatt skog i många fall inte är skyddsvärd på grund av att den kanske redan brukats till den grad att det inte finns några naturvärden kvar att skydda. föreslår att den avsatta skogen, för att få inräknas vid bedömning av delmålet om frivilliga avsättningar i miljömålet Levande skogar, ska ha målklass NO (naturvård orörd) eller NS (naturvård skötsel) eller motsvarande i en skogsbruksplan. Vi föreslår att de frivilliga avsättningarna ska ha målklass naturvård orörd (NO) eller naturvård skötsel (NS) i enligt med vad föreslår. Detta ska ge regeringen till känna. Regeringen vill emellertid inte införa utredningens förslag utan vill förstärka uppföljningen av de frivilliga avsättningarnas omfattning, kvalitet och långsiktighet, vilket är något som vi också stöder. 5.5Vård och skötsel av natur- och kulturmiljövärden i skogen Enligt utvärdering Levande skogar utsätts skogens kulturmiljövärden för skador i en oacceptabel omfattning på grund av skogsbruk. Hänsynen i skogsbruket är bristfällig, vilket skadar skogens naturvärden och kulturlämningar. Regeringen anger i skogspropositionen att ytterligare åtgärder bör genomföras för kompetensutveckling i fråga om kulturmiljövärden i skogen. Vidare menar regeringen att det är angeläget att det finns ett tillräckligt väl utarbetat underlag för prioriteringar av skötselåtgärder. stöder regeringens inriktning i frågan. För natur- och kulturvården har den arbetsmarknadspolitiska satsningen på Gröna jobb varit viktig. Det är olyckligt att regeringen har avvecklat detta framgångsrika projekt. Vi vill starta Gröna jobb igen och även utöka satsningen till att utöver även inkludera naturvårdsinsatser under och ansvarsområden med verksamhet riktad till långtidsarbetslösa ungdomar (budgetförslag ). Regeringen anser att skogspolitiken i större utsträckning ska ta hänsyn till klimatförändringarna. stöder denna inriktning av skogspolitiken, eftersom biologisk mångfald är nära kopplad till klimat. Biologisk mångfald bygger upp jordens ekosystem, och klimatförändringarnas effekter på dessa ekosystemtjänster kommer att påverka människor och samhällen. Tillgång till biologisk mångfald är även en viktig resurs för att hantera och klara av klimatrelaterade kriser. Därför är kunskap om biologisk mångfald avgörande för att kunna förutse förändringar i nyttjandepotential och förbereda anpassningar till förändringarna. Regeringen uttrycker tydligt i propositionen att en ökad produktion i skogen är önskvärd. En ökad skoglig tillväxt motverkar klimatförändringar genom ökad upplagring av kol i växande skog och i skogsprodukter samt genom ökad biobränsleproduktion. anser att det är positivt att skogen kan användas till produktion av förnyelsebar energi. Däremot är vi bekymrade över att det kan ske på bekostnad av skogens biologiska mångfald och föreslår i detta kapitel ökad hänsyn till naturvärden. Vi föreslår att regeringen ska anta en försiktig inställning och skynda långsamt för att inte göra mer skada än nytta för miljön. redogör för flera olika bedömningar av den framtida produktionspotentialen som pekar på att det är fullt möjligt att öka virkesproduktionen . nämner också flera olika åtgärder för ökad produktion som ryms inom befintlig lagstiftning, exempelvis val av skogsodlingsmaterial, skogsmarksgödsling, rensning av befintliga dikessystem, trädslagsval och minskade viltskador. Regeringen anger att den delar utredningens syn på att dessa åtgärder bör kunna resultera i en ökad tillväxt och menar dessutom att uttaget av avverkningsrester för bioenergiändamål bör kunna öka jämfört med . menar regeringen att det är viktigt att en ökad skogsproduktion och uttag av biomassa för energiändamål sker inom ramen för skogspolitikens två jämställda mål, att hänsyn ska tas till den biologiska mångfalden och till att negativa miljöeffekter som näringsläckage och övergödning ska minimeras. Regeringens konkreta förslag för att öka uttaget av biomassa är att öka omfattningen av gödsling, under förutsättning att negativa övergödningseffekter inte uppstår. Regeringen vill förtydliga regelverket för dikesrensning, förstärka medlen till forskningsprojekt om uttag av grenar och toppar (Grot) och ge i uppdrag att sammanställa kunskap och utforma rådgivningsinsatser om stubbutvinning. Definitionerna av utländska trädarter ska ses över och gränsen för skogsodling med contortatall ska utvärderas. ska arbeta mer med rådgivning och information i syfte att öka skogsbrukets aktörers kunskaper om metoder för att öka tillväxten i skogen. Statistiken över biobränsle i skog ska förbättras. Många av de förändringar i skogsbruk som diskuteras ovan (t.ex. ökad gödsling och användande av främmande trädslag) skulle enligt () kraftigt minska skogsarternas redan dåliga möjligheter att överleva i produktionsskog. minskar andelen icke produktionsskog kontinuerligt genom avverkning, och om den minskningen fortsätter kommer förändringarna sammantaget att bli starkt negativa för biologisk mångfald och för skogsbrukets möjligheter att jämställa produktions- och miljömål. Troligen skulle flera generalistarter som klarar sig i produktionslandskapet hamna på rödlistan (Biologisk mångfald och klimatförändringar, ). CBM skriver vidare: Effekter på biologisk mångfald av biobränsleproduktion kan variera från positiva till negativa dels beroende på hur (vilka metoder) och var (vilka naturtyper och landskap som tas i anspråk) produktionen sker, dels beroende på i vilken rumslig skala man gör bedömningen. När biologisk mångfald diskuteras i biobränslesammanhang handlar det ofta om att minimera de negativa effekterna av biobränsleuttag. Även om det finns få exempel på produktionsmetoder med otvetydigt positiva effekter på biologisk mångfald skulle det förmodligen gå att skapa både nya och traditionella naturtyper där exempelvis ljus- och värmekrävande biologisk mångfald gynnades av regelbunden skörd av biomassa. Allt ökat uttag av biomassa ökar behovet av återföring av näring till skogsmarken. CBM anger att effekterna av skogsgödsling på skogens biologiska mångfald varierar beroende på gödseltyp och gödslingsmetod, men har negativa effekter. Gödslingen påverkar exempelvis mossor och mykorrhizasvampar negativt, men effekterna varierar beroende på gödselmedel. Det finns alltid risk för negativa effekter på näringsfattiga våtmarker, sjöar och vattendrag, även utanför det gödslade området. Att använda främmande trädslag som är mer resistenta mot storm och insektsangrepp och som bättre utnyttjar den ökade tillväxtpotentialen, t.ex. contortatallen eller sitka-granen, får enligt CBM kraftigt negativa konsekvenser för biologisk mångfald. Det beror på att få av våra svenska skogsarter kan utnyttja de främmande trädslagen. Uttag av Grot (grenar och toppar) har enligt CBM någorlunda begränsade effekter på biologisk mångfald utom i vissa regioner som östra län, där det finns en rik insektsfauna knuten till lövgrot. är positivt inställd till bioenergiproduktion, men vi är oroade för att uttaget av biomassa ökas så att den biologiska mångfalden påverkas negativt och för att vi agerar innan vi vet vilka exakta effekter olika produktionshöjande åtgärder har. Vi anser att regeringen ska göra en omfattande utvärdering av de ekonomiska, praktiska och ekologiska förutsättningar för olika brukningsformer som kombinerar biobränsleproduktion med naturvård i olika regioner. Detta ska ge regeringen till känna. föreslog i motionen Klimatpolitik (MJ449) att regeringen ska utveckla en nationell strategi för bioenergi för att analysera hur dess utveckling kan främjas utan att den biologiska mångfalden påverkas negativt. Förslaget har tyvärr avslagits av . Eftersom frågan aktualiseras igen i denna proposition anser vi att bör ompröva sitt ställningstagande. En strategi för bioenergi vore ett bra sätt att hantera den utmaning vi står inför, att bevara naturvärden som vi ökar uttaget av förnyelsebar energi. Det är lätt att stirra sig blind på kortsiktiga intäkter från skogen, vårt lands kanske främsta naturtillgång. Men vi måste inse och ta vårt ansvar för den biologiska mångfalden, för vår egen och kommande generationers skull.Vänsterpartiet föreslår att regeringen ska utforma en nationell strategi för bioenergi så att skogens omistliga naturvärden säkras när anspråken på att producera bioenergi ökar. Detta ska ge regeringen till känna. 6.2Mål för produktion av skogsråvara och skogen som kolsänka föreslog att Skogstyrelsen i samråd med skogssektorn ska utarbeta en konkretisering av det övergripande produktionsmålet avseende virkesproduktion. Regeringen har inte tagit fasta på detta förslag. Utredningens förslag stöds bl.a. av LRF Skogsägarna. Klimatberedningen anser i sitt betänkande Svensk klimatpolitik (SOU 2008:24) att det är viktigt att åtgärder för att främja kolsänkor och utvinning av biobränslen utvecklas med hänsyn till de svenska miljömålen. Kolsänkor är processer eller aktiviteter som tar bort koldioxid från atmosfären, t.ex. koldioxid som genom fotosyntes tas upp av växande skog och grödor. Stora kvantiteter koldioxid finns bundet i våra skogar och marker, och små förändringar i de årliga flödena kan ge stora förändringar i växthusgasbalans. anser att det är av värde att söka konkretisera produktionsmålet i portalparagrafen i likhet med miljömålet. Det bör dock göras inom en helhet där såväl produktion av skogsråvara (inklusive biobränslen), miljömål samt skogens betydelse som kolsänka beaktas. Inom ramen för en nationell bioenergistrategi bör konkreta mål för såväl produktion av skogsråvara som skogen som kolsänka utarbetas med beaktande och under förutsättning av skogens miljömål, som konkretiseras. Detta ska ge regeringen till känna. Regeringen anger i propositionen att möjligheterna till intensivodling av skog på nedlagd jordbruksmark och anlagda skogskulturer med låga naturvärden bör utvärderas. Sådan eventuell odling måste ske med minimering av negativa miljöeffekter. tillstyrker inte produktion av snabbväxande trädslag som gödslas återkommande på ytor där produktionsmålet blir överordnat miljömålet, eftersom det enligt utredningen skulle innebära en förändring av den grundläggande inriktningen i skogspolitiken. Frågan om en tydligare uppdelning mellan produktions- och naturskog diskuteras även av i rapporten och klimatförändringar (2007) som tar upp frågan hur biologisk mångfald skulle påverkas om intensifiering i produktionsskogen kompenserades med ökad areal icke-produktionsskog. Detta kunde åstadkommas exempelvis genom omgående stopp för avverkning av naturskog och andra värdekärnor för biologisk mångfald samt av kontinuitetsskog med hög potential att snabbt utvecklas till värdekärnor. instämmer med om att intensivodling inte är önskvärd i , men eftersom regeringen ändå kommer att utvärdera frågan om intensivodling anser vi att idé om kompensation ska övervägas. föreslår därför att regeringens utvärdering ska se över om en eventuell intensifiering i produktionsskog bör kompenseras med ökad areal av skyddad skog. Detta ska ge regeringen till känna. 7Skogens sociala värden m.m. Det är av stor vikt att de tätortsnära skogarnas sociala dimension beaktas. De tätortsnära skogarna utgör bara några procent av landets skogsareal, ändå sker av människors besök i skogen där. Dessutom utgör de en stor pedagogisk resurs för våra skolor. Skogsbruket i dessa områden måste bedrivas på ett sådant sätt att det inte minskar möjligheten till friluftsliv och rekreation. Både folkhälsa och biologisk mångfald skulle främjas av att kalhyggesfritt skogsbruk bedrivs i tätortsnära områden. yrkar i motionen Levande skogar (MJ234) att regeringen bör utreda hur ett kalhyggesfritt skogsbruk kan bedrivas i tätortsnära skogar. redovisade sin rapport och hyggesfritt skogsbruk. I rapporten slår myndigheten fast att hyggesfritt skogsbruk kan vara ett komplement till trakthyggesbruket i t.ex. skogar nära tätorter. Därför anser vi att det är viktigt att regeringen ser över lagstiftningen för kalhyggesfritt skogsbruk (kap. 5.5). Vi anser att det behövs en nationell kartläggning av den tätortsnära skogen. Länsstyrelser och kommuner har ett ansvar att ta fram program och policyer för att skydda den tätortsnära naturen. Det kan även behövas en ändring av skogsvårdslagen för att tydliggöra begreppet tätortsnära skog. föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram en nationell kartläggning av den tätortsnära naturen samt föreslå åtgärder för hur den tätortsnära naturen kan värnas. Detta ska ge regeringen till känna. är positivt till att regeringen avser att bjuda in representanter från skogsnäringen för att diskutera vad näringen kan göra för att öka jämställdheten inom skogsbruket. Trots att av skogsägarna i är kvinnor upplevs skogsbranschen som mansdominerad. föreslår att regeringen bjuder in representanter från andra branscher och organisationer för att se hur de har ökat jämställdheten inom sina respektive områden. Detta ska ge regeringen till känna. Staten har genom sina egna skogsinnehav och framför allt genom särskilda möjligheter och ansvar vad gäller arbetet med jämställdhet och integration. Regeringen bör därför utarbeta ett ägardirektiv till för att främja arbetet med jämställdhet och integration. Detta ska ge regeringen till känna. Vi anser att det är bra att regeringen tillsatt en utredning om hur utrikes födda personers kompetens och intresse ska kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Gröna jobb innebar en god möjlighet för personer med utländsk bakgrund att få kontakt med de gröna näringarna. Vi föreslår att regeringen återinrättar projektet (se kap. 3.4). Vi stöder inriktningen att antalet olyckor i jord- och skogsbruket ska minska. Enligt utredningen olycksfall i lantbruket av och är lantbruket en hårt olycksdrabbad sektor, och de samhällsekonomiska kostnaderna för olyckorna beräknas till . Därför är det utmärkt att regeringen avser att ge SLU ett uppdrag att utbilda personer i rådgivning för säkerhetsfrågor på gårdsnivå. Vi avvisar emellertid att regeringen avser att finansiera projektet genom återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel, eftersom vi anser att dessa medel ska gå till miljöförbättrande åtgärder. I stället ska projektet finansieras via Landsbygdsprogrammet. Detta ska ge regeringen till känna.