ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K372 · 2008-10-01 00:00:00 — Tidsbegränsning för ledamöter i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att begränsa tiden till max i följd som riksdagsledamot. riksdag har 365 ledamöter. Många av dessa personer har aldrig haft något annat riktigt jobb innan riksdagsarbetet utan är invalda mycket tidigt och har dessutom suttit i . För att demokratin ska fungera och samhällsproblemen lösas så fort som möjligt är det viktigt att ledamöter kommer från olika delar av samhället och har med sig färska kunskaper in i förändringsarbetet. Det kan inte vara rimligt att sitta för länge i utan bör utgöra någon form av maxgräns. Det skulle innebära att fler med nya idéer och kunskaper skulle sitta i och därmed öka vitaliseringen och förändringsbenägenheten betydligt mer. Självklart ska det vara möjligt att komma tillbaka till riksdagsledamotsarbetet men då ute i samhället igen. Det vore bra för många riksdagsledamöter att lämna , komma ut i friska luften och ta del av samhället och ha ett vanligt arbete eller vara företagare igen. Det skulle öka förståelsen och insikten för samhällets vardagliga problem på ett mer tydligt sätt.
mot · GW02K373 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa någon form av kompetensprov och bevis som visar att en tjänsteman besitter tillräckliga kunskaper i förvaltningslagen. Många kommuner och myndigheter har svårt med att rekrytera kompetent personal till sina arbetsuppgifter. Detta gör att man ibland måste anställa ej fullt utbildade personer. Detta fungerar i många fall ändå tillfredsställande. Men när det gäller myndighetsutövning är det oerhört viktigt att personalen är kunnig och utbildad och kan förvaltningslagen. En felaktig och bristfällig hantering och handläggning kan orsaka personer och företag oerhörda skadar om inte myndighetsutövning sker på ett korrekt sätt enligt förvaltningslagen. Att det finns stora brister i kunskapen om hur förvaltningslagen fungerar och hur den ska följas vittnar de otaliga fall av JO-anmälningar om som sker. Många av dessa JO-anmälningar kunde säkert ha undvikits om man följt förvaltningslagen och haft större kunskap om dess innebör För att säkra myndighetsutövningen och minska belastningen på JO borde man införa någon form av bevis eller kunskapsprov om tillräckliga kunskaper i förvaltningslagen. Ingen skulle få bedriva myndighetsutövning innan man kan visa upp ett godkänt kunskapsprov som tydligt visar att man kan förvaltningslagen.
mot · GW02K375 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör bli en allmän flaggdag. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att flagga med EU-flaggan i . presenterade utrikesminister ett förslag om att skapa en kol- och stålgemenskap i . Genom att inrätta en gemensam kol- och stålmarknad, under överinseende av en oberoende myndighet, skulle man skapa en gemensam intressesfär för de länder som tidigare legat i krig mot varandra. Vi kan bara värna om världsfreden genom kreativa ansträngningar i samma storleksordning som de faror som hotar denna fred. Schumanplanen välkomnades enhälligt av , , , och . , , slog sig de sex länderna samman och bildade Europeiska kol- och stålgemenskapen, den första byggstenen i det som är EU. anses vara den dag då den europeiska integrationen inleddes. EU:s stats- och regeringschefer beslutade vid toppmötet i att skulle utses till . Den firas i hela med olika evenemang som betonar samarbetet mellan folk. På flera håll runt om i ordnas olika aktiviteter med europeisk eller internationell prägel kring . Organisationer, kommuner, föreningar, myndigheter och andra aktörer bidrar till kunskap och diskussionslust. En särskild Europabakelse har tagits fram för försäljning . Vi välkomnar varmt dessa aktiviteter och önskar att det fanns mer av detta engagemang . Många medborgare tycker alltjämt att EU känns ovidkommande och avlägset. Det är beklagligt då organisationen är viktig för freden på vår kontinent. För att det europeiska samarbetet skall kännas närmare behövs många insatser. En av dem är att synliggöra Europasamarbetet mer. bör därför göras till allmän flaggdag i . Flaggningen på statliga byggnader avgörs av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. Det vore positivt om fler institutioner började använda EU-flaggan jämsides med den svenska så som är mycket vanligare i andra medlemsländer. Med en allmän flaggdag så kommer förhoppningsvis Europasamarbetet synas på ett helt annat sätt än vad som är fallet . Vi föreslår att ger riksdagsstyrelsen i uppdrag att se till att flaggar med EU-flaggan utanför för jämnan samt inne i plenisalen under det halvår då vi är ordförandeland . i (fp)
mot · GW02K376 · 2008-10-06 00:00:00 — Förstärkt minoritetspolitik för den finska minoriteten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minoritetspolitiken för den finska minoriteten. Vårt land har ratificerat minoritetspolitiska konventioner såsom Europeiska stadgan om landsdel- och minoritetsspråk samt ramkonvention. Ratificeringen var en självklarhet och nödvändig för att förbättra minoritetspolitiken i vårt land. Det är nu hög tid för förbättringar. Regeringen har aviserat en kommande minoritetspolitisk inriktningsproposition. I det sammanhanget är det viktigt att regeringen beaktar slutsatserna från tidigare utredningsbetänkanden: Rätten till mitt språk SOU 2005:40 samt Att återta mitt språk SOU 2006:19. har enbart begränsat förvaltningsområde för finska språket, vilket leder till att inte alla finsktalande har möjlighet att nyttja det faktum att finska är ett minoritetsspråk. Vi ser detta som ett problem och anser att förvaltningsområdena för det finska språket måste utökas. Det är viktigt att en ny minoritetspolitik inrättas för hela landet.
mot · GW02K377 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av kommunallagen. kommun i har varit en bygd med låg tillväxt. Men har det vänt och det har blivit en mycket positiv utveckling med nya arbetstillfällen. Det har skett mycket tack vare förändringarna inom glasindustrin och Glascenter. Den positiva utvecklingen har bl.a. inneburit att det behöver byggas hotell för att klara det ökade trycket inom besöksnäringen. Genom beslut i kommunfullmäktige har kommunen beslutat att i samverkan med en näringsidkare inom glasindustrin på orten satsa på att bygga ett hotell. Detta har av en kommuninvånare överklagats och länsrätten har i sin dom gjort bedömningen att kommunen understöder en enskild näringsidkare. Kommunen anser att så är icke fallet utan driver nu frågan vidare. Det är en viktig uppgift för kommunen att försöka stimulera företag att etablera sig i kommunen och underlätta för redan etablerade företag att utvecklas och växa. Det är bra med ett starkt kommunalt engagemang i näringslivsfrågor, och kommuner måste få rimliga förutsättningar att bedriva aktiv näringspolitik. Att vara positiv till satsningar inom näringslivet, att medverka i och stödja samarbetsprojekt mellan företag är mycket viktigt inte minst i små kommuner. Men det som har hänt i visar att kommunallagen bör ses över. Det som länsrätten stöder sig på är en bestämmelse . Den reglering som finns i kommunallagen behöver moderniseras i syfte att stärka kommunernas förutsättningar. Det finns därför skäl att göra en översyn av kommunallagen och bättre anpassa den till dagens .
mot · GW02K378 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att avlägsna jordbruksfrågorna från miljöutskottet. organisation speglar omvärldens förändringar. Ecklesiastikminister är ett stavningstest och inte en titel som används. Lika tidstypiskt ekar titeln hushållningsminister som första statsråd som var kvinna, , tog över . Vi lever ännu inte i den bästa av organisationer och statsrådens titlar och utskottsindelningen utvecklas för att svara upp mot de behov som staten och har. Ett exempel är det gamla jordbruksutskottet som sedermera bytte namn till jordbruks- och miljöutskottet och heter miljö- och jordbruksutskottet. Denna utveckling fortsätter och turen har kommit till ännu ett skifte. För det är en märklig ordning att just jordbruket skiljer ut sig bland de areella näringarna och berättigas ett eget utskott. Även andra gröna näringar är viktiga, men det heter inte miljö- och fiskeutskottet eller miljö- och skogsutskottet eller för den skull miljö- och jaktutskottet. De gröna näringarna är just näringar och borde hanteras av näringsutskottet. Bönder är också företagare. Miljöfrågorna borde istället genomsyra allt arbete. Ett gott exempel på detta är EU-frågorna. De hanteras numera av fackutskotten och inte enbart . Det är ett resultat av det goda arbete som har genomfört inom ramen för i en ny tid. På samma sätt behöver vi förändra organisationen till en grön tid. Ett nytt miljöutskott blir på samma sätt som en samordnande instans, men bör inte finnas kvar.
mot · GW02K379 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modernisering av voteringsförfarande. arbetsformer fortsätter att utvecklas. Ett område som skulle kunna utvecklas mer är voteringarna. Det är en stor framgång att voteringstiderna numera ligger fasta och att de endast i undantagsfall är schemalagda till efter debattens slut. Men mer utveckling är möjlig. bör undersöka möjligheten att genomföra omröstningar på ett ännu modernare sätt, helt elektroniskt via nätet. Det gör att riksdagsledamöterna i första skedet skulle kunna votera i kammaren eller via en uppkoppling. Framöver kan voteringarna skötas oavsett var i geografin en ledamot befinner sig. Naturligtvis förutsätter detta att systemet för omröstningar uppfyller höga säkerhetskrav. Anledningarna till att en sådan förändring behövs är flera. I första hand kan det minska resandet. Riksdagsledamöter reser mycket. I debatten om flygets miljöpåverkan diskuteras numera att resandet inte är så utbrett men att vissa resenärer är supermobila och alltså reser väldigt mycket. Representanter från vissa valkretsar och som sitter i exempelvis utrikesutskottet tillbringar mycket tid på resande fot. har en resepolicy som tar upp frågan om miljöhänsyn men de resor som sparar mest energi är naturligtvis de resor som inte genomförs alls. Ett annat skäl till att en modernisering skulle behövas är rent demokratisk. Riksdagsuppdraget förutsätter också andra resor, möten och besök och det är både rätt och bra att riksdagsledamöter inte tillbringar för mycket tid inne i riksdagshusen utan hellre är ute bland väljarna. En möjlighet till distansvotering är nyckeln för att riksdagsledamoten ska kunna arbeta, träffa väljare och göra besök i hela och inte fastna i riksdagshusen. Slutligen så finns en europeisk aspekt på detta. Tack vare arbetet med i en ny tid befinner vi oss hyfsat ofta i . Om det fanns en möjlighet att delta i voteringarna på distans skulle fler kunna åka utan att bli utkvittade. Tekniken finns redan. Vi skulle kunna upprätta åtminstone en direktlänk med ett par voteringsknappar på säker lina från .
mot · GW02K380 · 2008-10-01 00:00:00 — Insyn i privata entreprenörers ekonomi tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att tillförsäkra kommunmedlem insyn i verksamhet som kommun eller landsting genom avtal överlämnar till annan utförare. I verksamhet råder offentlighetsprincipen, dvs. att i princip alla handlingar är offentliga. I privat verksamhet styr affärshemlighet mot slutenhet. I verksamhet råder meddelandefrihet, uppgifter som inte är sekretessbelagda kan meddelas media utan att källan behöver uppges eller efterforskas. Missförhållanden kan därför lättare avslöjas än i privat verksamhet. I kommunen kan vem som helst ta del av budget och bokslut. I privat verksamhet är detta förbehållet ägarna och företagsledningen. Kommunen har kollektivavtal och redovisar öppet hur de anställdas löner är. I privat verksamhet råder större hemlighetsmakeri kring lönerna. Om skatteintäkterna viker p.g.a. befolkningsminskning, konjunkturen eller av andra skäl så görs besparingar inom den kvarvarande offentliga verksamheten. Privata entreprenörer skyddas däremot från detta . Om stora delar av en kommuns verksamhet upphandlas och läggs ut på entreprenad utifrån en idé om valfrihet så undermineras den kommunala grundprincipen om att alla kommunmedlemmar ska behandlas likvärdigt. Även offentlighetsprincipen med dess meddelarfrihet undermineras. Kommuner och landsting måste få större möjligheter att ställa krav på offentlighet och insyn vid upphandling av verksamhet. Eftersom den upphandlade entreprenörens verksamhet är en del av den verksamhet kommuner och landsting har som ansvar bör även detta falla under offentlighetsprincipen. bör ge regeringen i uppdrag att göra en översyn för hur insynen i upphandlade privata entreprenörers verksamhet kan förbättras för att på så sätt säkra kommunmedlems insyn i samma verksamhet och att offentlighetsprincipen ska gälla för all verksamhet.
mot · GW02K381 · 2008-10-06 00:00:00 — Införandet av en ledamotspeng tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ledamotsnära stödet ska omvandlas till en ledamotspeng, som ska betalas direkt till den enskilde riksdagsledamoten och inte som till partierna. avsätter ett betydande belopp till partigrupper. uppgick stödet till ca , vilket är en fördubbling jämfört med . Merparten av detta stöd utgörs av det så kallade ledamotsnära stödet som är tänkt att vara ett stöd till den enskilda ledamoten. Omräknat uppgår detta stöd till ca per ledamot och skall i princip motsvara en politisk sekreterare per ledamot. Minst satsar och mest , . I den enkätundersökning som gjordes inom ramen för utredningen uppger av ledamöterna att de har haft mycket goda eller ganska goda möjligheter att påverka organisationen av de politiska sekreterarna. I många andra länder ja faktiskt majoriteten av har en annan lösning valts för detta stöd. Där utbetalas stödet direkt till den enskilde ledamoten som sedan kan använda det på det han/hon finner bäst och som bäst passar hans/hennes behov och önskemål. I praktiken innebär det att den enskilde riksdagsledamoten själv anställer den sekreterare han/hon anser sig behöva och därmed ikläder sig ett arbetsgivaransvar. Motsvarande lösning borde införas i . Visserligen kan det personliga arbetsgivaransvaret uppfattas som en udda fågel i den svenska strukturen, men eftersom denna konstruktion finns i så många andra länder borde det inte vara så svårt att finna en förebild för hur detta kan utformas praktiskt. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör det ledamotsnära stödet omvandlas till en ledamotspeng och betalas direkt till den enskilde riksdagsledamoten med ett korresponderande krav på redovisning från ledamotens sida. Den sammantagna effekten av dessa åtgärder är en förstärkning av riksdagsmannens ställning och kontrollmakt. Man kan också räkna med en allmän vitalisering av arbete i stort.
mot · GW02K384 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den privata äganderätten måste stärkas. Den privata äganderätten är av grundläggande betydelse för hela samhällssystemet. Äganderätten är en av grundstenarna i den svenska rättsordningen. Den är en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi och är ett incitament för en långsiktig förvaltning. Vi ser exempel i de länder där man prövat system med svag eller ingen äganderätt. I dessa länder är den ekonomiska utvecklingen låg eller negativ ofta kombinerat med låg rättssäkerhet. Dessa insikter delas av många, och ändå måste äganderätten ständigt försvaras. Även om inte själva ägandet ifrågasätts, anser många att det är högst legitimt att urholka dess innehåll. Det finns gott om exempel där äganderätten naggas i kanten, det gäller t.ex. byggande av ledningar. Det kan vara ledningar för elkraft, data och telekommunikationer, gas, va m.m. I samtliga fall innebär det ett intrång på äganderätten. Det är ett intrång som ofta värderas alltför lågt ekonomiskt. Det är dessutom mycket svårt att värdera vad som kommer att vara värdefullt. Ett annat omdebatterat område i äganderättssammanhang är bildandet av reservat. Det är inte ovanligt att mark som varit i privat ägo i generationer plötsligt ska lösas in av staten. Vi förespråkar ett system där civilrättsliga avtal upprättas mellan två likvärdiga parter, staten och den enskilde markägaren. Med ett sådant system kan vi värna både den biologiska mångfalden och äganderätten.
mot · GW02K385 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fullfölja avvecklingen av reklamskatten och om att se över presstödet. gav regeringen till känna att reklamskatten borde avskaffas. Med budgetpropositionen för inleddes också en avveckling av reklamskatten, dels genom en sänkning av skattesatserna, dels genom en höjning av fribeloppet, dvs. det belopp på vilket ingen reklamskatt tas ut. Alltjämt kvarstår dock konkurrenssnedvridningen mellan de reklamskattepliktiga medierna och de medier som inte omfattas av någon reklamskatteplikt alls, t.ex. radio, tv, Internet och direktreklam. Det är av likabehandlingsskäl också oacceptabelt att upprätthålla en ordning där vissa dagstidningar och tidskrifter betalar reklamskatt och andra inte. Mediebranschen blir alltmer global och skall svenska medieföretag i en allt hårdare konkurrens fortsatt kunna vara en stark aktör måste de ges bästa möjliga förutsättningar, så att de kan konkurrera på lika villkor och framför allt inte belastas av särskilda pålagor. Det är därför angeläget att det steg som togs mot en avveckling av reklamskatten följs av ytterligare steg så att reklamskatten en gång för alla avskaffas. Den politiska processen kring presstödet har lett fram till att regeringen budgetproposition föreslår att i stort genomföra de förslag i fråga om driftsstödet som tidigare föreslagits av (SOU 2006:8). Det finns enligt min mening dock ett behov av att mera grundligt se över villkoren för presstödet och av att förändra det. Någon form av presstöd är också i fortsättningen motiverat, men det bör tydligare kopplas till konkreta situationer istället för den generella utformning som presstödet har. Det skulle exempelvis kunna ges en inriktning som understödjer insatser som vänder sig till grupper som befinner sig i s.k. medieskugga, t.ex. invandrare och landsbygdsbor. diskuterade just mediesituationen för invandrare och nationella minoriteter och såväl frågan som målgruppen förtjänar att både breddas och fördjupas. Mot den bakgrunden bör regeringen ta initiativ till en översyn av presstödets framtida inriktning. Det är i det sammanhanget viktigt att inte betrakta presstödet isolerat utan sätta in det i ett större mediepolitiskt sammanhang där också andra faktorer som moms och reklamskatt beaktas. Per Åsling (c)
mot · GW02K386 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta kommun att ha bara en valkrets i kommunfullmäktigevalet . 2010 är det åter val till riksdag, landsting och kommuner. För att fördelningen av kommunala mandat helt ska återspegla folkets röster, är det av största vikt att felaktigheter i nuvarande system åtgärdas omgående. När valen till riksdag och landsting summeras i mandat undanröjs de värsta orättvisorna med ett utjämningssystem. Så är det inte i kommunvalet. Här kan fler röster vara värda färre mandat. De flesta av större kommuner fördelar mandat efter valresultat i olika valkretsar som man valt att indela kommunen i. Då kommunerna inte tillåts använda sig av utjämningsmandat mellan dessa valkretsar, kan detta medföra att ett enskilt parti inte får samma andel mandat i kommunfullmäktige som man erhållit röster i hela kommunvalet. Det skulle kräva en lagändring för att ge möjlighet för kommunerna att, liksom riksdag och landsting, också använda sig av utjämningsmandat. Det nuvarande systemet inbjuder gärna till manipulation med valkretsindelningar i de större kommunerna eller antalet mandat i kommunfullmäktige. Att väljarnas val inte avspeglas i kommunfullmäktige är ur demokratisk synvinkel helt oacceptabelt och ter sig mycket underligt för väljarna. Vid kommunalvalet röstade en majoritet av väljarna i kommun för borgerliga partier. Trots detta vann Socialdemokraterna, och fick majoritet i fullmäktige efter att mandatfördelningen genomförts. De borgerliga partierna fick ca 200 röster mer än dessa tre partier tillsammans. Trots detta erhöll denna minoritet tre mandat mer. Samma situation uppstod efter kommunvalet i kommun. För att rätta till denna skevhet måste utjämningsmandat införas i kommunvalen. En alternativ lösning är att tillåta större kommuner att bara ha en valkrets. Detta bör genomföras på försök i några kommuner vid nästa val. Jag föreslår att bör vara en av dessa försökskommuner eftersom Uppsalaborna fått fel majoritetsförhållande i kommunfullmäktigeval . Det är av största vikt för demokratin att detta genomförs utan fördröjning så att lagändringen trätt i kraft .
mot · GW02K387 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över 4 kap. 23 § kommunallagen. För små partier med endast något eller några få mandat i kommunfullmäktige, vilket ej räcker till för representation i kommunstyrelse eller övriga kommunala nämnder, är avsaknad av representation ett handikapp. Brist på eller sämre tillgång till information kan bli följden. Insynen är ringa och inskränker sig till vad som går att utläsa ur de offentliga protokollen, vilka oftast är ganska kortfattade. Undantag kan givetvis uppstå när mindre partier deltar i politisk samverkan med andra partier. I arbetet med kommunallagen uppmärksammades de mindre partiernas problem, vilket utmynnade i en hel paragraf, 4 kap. 23 §, som behandlar närvarorätt och som säger att fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd ska få närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningen men inte i besluten. Vidare får även beslutet innefatta att den förtroendevalde ska ha rätt att få sin mening antecknad i protokollet. Det ankommer därmed på fullmäktige att fatta beslut om att en förtroendevald i ett parti som ej av egen kraft får representation i en nämnd ändå får närvara vid nämndens sammanträden. Problemet är att stora partier, förespråkande parlamentariska principer, ofta är negativt inställda till denna möjlighet för mindre partier och därför röstar ned förslagen när de väcks i fullmäktige. Därför bör denna lagparagrafs första del ändras till förslagsvis följande lydelse: En förtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd får närvara vid nämndens sammanträde och delta i överläggningarna men inte i besluten. En sådan ändring vore ett steg i rätt riktning när det gäller att fördjupa och utveckla den lokala demokratin.