mot · GW02N435 · 2008-10-03 00:00:00 — Jobb och utbildning en investering för framtiden Investera i stärkt konkurrenskraft Jobbpolitiken är central för socialdemokratin, men inga insatser för jobb blir framgångsrika om inte den övergripande ekonomiska politiken syftar till full sysselsättning och kamp mot arbetslöshet. Grunden för jobbtillväxten är en väl fungerande lönebildning och arbetsmarknad, statsfinanser i ordning och god ekonomi i kommunsektorn. En ekonomisk politik som håller räntor och inflation nere och konsumtionen uppe gör att svenska företag kan växa och anställa. Tillgång till välfärdstjänster av god kvalitet är också av avgörande betydelse för människors möjligheter att bidra till den ekonomiska tillväxten. välstånd bygger på ett stabilt makroekonomiskt ramverk, hög sysselsättning, välutbildad arbetskraft och avancerad produktion. Den svenska modellen bygger också på att arbetsmarknadens parter tar ansvar för lönebildningen och andra förhållanden på arbetsmarknaden. Samverkan mellan samhället och arbetsmarknadens parter har starkt bidragit till att få till stånd de investeringar och andra insatser som behövts för att säkra en långsiktigt uthållig och hållbar utveckling av den svenska ekonomin. Samhället erbjuder den som är aktiv på arbetsmarknaden möjligheter till utbildning och utveckling och en trygg inkomst. Den svenska modellen bygger på makroekonomisk stabilitet, hög sysselsättning, en välutbildad arbetskraft, en stark samhällelig infrastruktur, avancerad produktion, frihandel, stabil arbetsmarknad med starka fackföreningar och en gemensamt finansierad trygghet som är kopplad till krav på aktivitet från den enskilde och en tydlig arbetslinje. Dessa beståndsdelar är inte oberoende av varandra. Öppenheten mot globaliseringen bygger på att människor känner sig trygga . Tryggheten vilar i sin tur på två ben: det gemensamma åtagandet att erbjuda möjligheter till utveckling för den enskilde och omfattande gemensamma inkomstförsäkringar. Vi socialdemokrater är övertygade om att alla har förmågan att bidra till utveckling. Vi vill skapa ett arbetsliv som utvecklas genom människors kraft och vilja inte genom rädsla och otrygghet. En starkare arbetslinje handlar om att varje människas förmåga och vilja till arbete tas till vara Vår arbetslinje har fyra byggstenar. En offensiv politik för att skapa fler och nya jobb, att åstadkomma ett uthålligt arbetsliv som förhindrar utslagning och som gör att människor kan arbeta ett helt yrkesliv. En aktiv arbetsmarknadspolitik som skapar möjligheter men som också ställer krav på att den som drabbats av arbetslöshet hittar ett nytt jobb. En väl fungerande inkomsttrygghet på vägen mellan två jobb, som kräver att politiken omprövar och förnyar sig. En sådan förnyelse äger rum inom ramen för vårt jobbrådslag. Det ska alltid finnas stöd för att gå vidare eller för att börja om på nytt. Den som förlorar jobbet ska få stöd att hitta ett nytt, men är skyldig att söka jobb aktivt, att vidareutbilda sig, byta yrke eller kanske flytta. Som arbetssökande är man skyldig att acceptera de möjligheter till aktivitet och utbildning som erbjuds. Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken bygger på både rättigheter och skyldigheter. Insatserna för att arbetslösa ska få jobb måste hålla god kvalitet hela vägen igenom. Kvalitet är en del av en starkare arbetslinje som bidrar till utveckling. Kvalitet är en förutsättning för att vi ska kunna ställa krav på deltagande och för möjligheterna att kunna tillvarata varje människas förmåga att arbeta. Vi vill utveckla formerna för systematisk utvärdering och uppföljning av arbetsmarknadspolitiska insatser. Fler jobb genom fler och växande företag Svensk industri är världsledande inom många områden. Teknik, kvalitet och ingenjörskonst har gjort till ett starkt varumärke i världen. har exporten ökat med i genomsnitt . är det land inom som i förhållande till sin ekonomi investerar mest i forskning och utveckling. har en av världens mest konkurrenskraftiga ekonomier enligt och bästa innovationsklimat enligt . Men sviker exporten till våra viktigaste marknader och konkurrensen hårdnar. Det krävs kraftfulla politiska åtgärder för att vässa svenska företags konkurrenskraft och för att rusta enskilda individer för framtidens jobb. Vi vill stärka tryggheten genom att nyföretagare ska kunna välja att tillgodoräkna sig inkomsttryggheten från en tidigare anställning. Detta genomförs genom att nyföretagaren kan välja att beräkna sin ersättning enligt den modell som gällde när man var anställd. Denna reform bör införas och permanentas om den faller väl ut. Vi vill avsätta till ett småföretagarstipendium, som prövas utifrån affärsidén och söks från . Stipendiet ska också kunna omfatta goda affärsidéer från personer som inte är jobbsökande. Vi vill införa ett särskilt innovationslån för uppfinnare. Vi tycker att företagande bör kunna bli en naturlig del av gymnasieutbildningen. Lärare bör kunna erbjudas vidareutbildning om företagande och entreprenörskap. Vi vill också stimulera universitet och högskolor att erbjuda introduktionskurser i företagande. Genom att sänka arbetsgivaravgiften vill vi göra det billigare för småföretagare att anställa. Vi vill inrätta en tillståndsportal där företagare på ett och samma ställe ska kunna ta del av vilka tillstånd som krävs för deras verksamhet samt kunna ansöka om dessa. För att förenkla för företagare vill vi införa ett guldkort för företagare där verifikat och bokföring helt digitaliseras och det blir lättare att leja bort denna administration. Vi vill ge ökade möjligheter att motverka fusk och utöka bruket av personalliggare i fler branscher. Vi vill erbjuda mindre företag stöd och rådgivning när de utsätts för oseriösa företag. Vi vill satsa på att förbättra den kommersiella och offentliga servicen för småföretagare i hela landet. Vi vill genomföra en bred exportsatsning genom: Fler regionala exportrådgivare som verkar nära småföretagen i landets alla län. Småföretag ska få tillgång till kostnadsfri exportrådgivning. Riktad satsning till utbildning av exportsäljare för småföretagens behov. Vi vill stärka de svenska leverantörernas ställning genom en satsning på investerings- och exportfrämjandet med en tydlig profil på de mindre företagen. Vi vill öka anslaget till Forska och väx för att ge fler företag möjlighet att växa och vi vill gå vidare med programmet Designa och väx för att stärka småföretagens produktutveckling och design. Vi vill ta vara på tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett framtidsprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. En satsning görs inom ramen för vårt branschprogram. Besöksnäringen är en bransch med många skickliga och kreativa småföretagare. Staten bör öka sitt engagemang för att stärka branschens tillväxtförutsättningar. Ett branschprogram för besöksnäringen bör genomföras. Avgörande beståndsdelar i detta är ökade statliga investeringar i marknadsföringen av som turistland och nya initiativ för att stärka som arrangörsnation för stora internationella evenemang. Utöver betydande infrastruktursatsningar och sänkt bolagsskatt vill vi stärka industrin genom en rad aktiva industripolitiska insatser. Bland annat vill vi stärka exportstödet till nya och växande marknader. En särskild satsning på att förnya den svenska bilparken görs genom utökade för bilskrotning. Gemensamt för våra industripolitiska åtgärder är att effektivitet och relevans ska uppnås genom att programmen utformas i samråd med företagen. Den tidigare socialdemokratiska regeringens initiativ till strategiprogram och branschspecifika forskningssatsningar var viktigt för att här vässa konkurrenskraften. Strategiprogrammen togs fram tillsammans med branscherna och fick därför hög relevans för företagen. Samarbetet mellan stat, näringsliv och akademi stärktes och programmen har visat sig mycket framgångsrika och populära. Vi vill därför gå vidare med nya och fördjupade program. Vi vill ge fler svenska företag möjlighet att växa ute i världen. Vi vill satsa på exportmässor tillsammans med näringslivet för att sälja svenska tjänster och varor i växande ekonomier i och . Exportstödet till både industri och småföretag ska byggas ut. Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället samt bidrar till tillväxt inom näringslivet. All forskning ska hålla hög kvalitet och forskningsinsatserna ska rymma både bredd och djup. Delar av det sociala företagandet kan också med visst stöd från samhället vara en möjlighet för människor som står långt från arbetslivet att få en ny chans. Vi vill måna om mångfalden i företagandet och därför främja kooperativa företag och andra verksamheter inom den sociala ekonomin. Det ska vara lättare att starta och driva företag, oavsett om det görs i form av ett aktiebolag eller som ett kooperativt företag. Vi vill därför stärka rådgivningen kring och kunskapen om möjligheterna till socialt företagande. Socialt företagande ska vara ett alternativ bland andra i de företagsfrämjande insatser som staten genomför. Utbildning och jobb en investering för framtiden I dagens arbetsliv är kraven på kompetens höga och de förändras snabbt. Företag vill anställa och arbetssökande vill jobba men de har inte alltid rätt kompetens för de lediga jobben. Om ska fortsätta att hävda sig väl krävs investeringar i utbildning och fortbildning. Vår målsättning är att stärka denna position. Investeringarna i utbildning måste därför vara långsiktiga. Redan i förskolan möjliggör en välutbildad personal att barnen tar sina första steg in i det livslånga lärandet. Vi vill fortsätta att satsa på förskolan. centrala roll i alla barns utveckling och lärande kräver insatser och satsningar som ger alla barn chans till lärande och utveckling. Vi vill investera i alla barns och ungdomars utbildning. Vi vill ha tydliga mål, systematiska utvärderingar och utveckla de individuella utvecklingsplanerna till ett kontrakt mellan skola, elev och hem. För att stärka det livslånga lärandet behövs en generell utbyggnad av vuxenutbildningen inom de yrkesförberedande programmen. Även den studieförberedande delen av komvux behöver byggas ut efter den borgerliga regeringens kraftiga nedskärningar. Den princip för fördelning av statsbidraget till kommunernas vuxenutbildning som innebar att kommunerna med lägst utbildningsnivå och högst arbetslöshet också fick ett högre anslag än andra kommuner bör återinföras. Vi vill skapa möjligheter för studenter att få värdefull arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Stora behov av kompetensutveckling och utbildning konkurrenskraft ska stärkas. Det gör vi bland annat genom att förbättra möjligheterna för människor i arbetslivet att bygga på och utveckla sina kunskaper genom vidareutbildning. En kompetensförsäkring är därför nästa stora framtidsreform. Den ska ge individen ekonomiska möjligheter att vidareutbilda sig och stärka sin ställning på arbetsmarknaden och gå vidare i arbetslivet innan man förlorar jobbet eller drabbas av ohälsa. Samhället ska inte utbilda inne på företagen men stötta de behov av vidareutbildning som finns hos den enskilde löntagaren och på arbetsmarknaden i stort. Genom att ge människor möjlighet att vidareutbilda sig eller yrkesväxla ska försäkringen förebygga arbetslöshet och stärka arbetslinjen. Individen saknar oftare möjligheten än viljan. Som många andra saker i samhället är möjligheten till vidareutbildning eller yrkesväxling något som alla behöver men som blir för kostsamt om vi ska stå för det var och en för sig. Därför behöver vi hitta en ny gemensam lösning som skapar möjligheter för både enskilda och samhället som helhet. Vi vill pröva en försäkringslösning som staten och arbetsmarknadens parter står för gemensamt. Försäkringens primära syfte är att förebygga arbetslöshet samt motverka och förhindra inlåsning genom att höja individers anställningsbarhet. På så sätt bidrar den till fortsatta utveckling som kunskapsnation och stärker arbetslinjen. Fördelen med en försäkringslösning jämfört med individuellt sparande är att alla omfattas av möjligheten den dag behov uppstår som utvecklingsinsatserna kan koncentreras till dem som faktiskt behöver dem. En viktig utgångspunkt är att försäkringen inte ska ersätta arbetsgivarnas ansvar för kontinuerlig personalutbildning eller kompetensutveckling. Det är också viktigt att säkerställa att avtalen inte utformas så att de skapar inlåsning av arbetskraft i vissa branscher eller företag. Bättre trygghet ger fler jobb bygg vidare på omställningsavtalen När människor riskerar uppsägning på grund av att arbetstillfällen försvinner är det viktigt med tidiga insatser för att de ska kunna gå vidare till nya jobb eller utbildning innan arbetslöshet är ett faktum. På större delen av arbetsmarknaden gäller avtal med särskilda trygghetsförsäkringar för att underlätta omställning vid uppsägning. Flera studier visar att arbetssökande som får stöd av trygghetsfonder snabbare får arbete. Omställningsförsäkringarna leder sannolikt till minskad arbetslöshet genom att insatser sker tidigt, vilket ger stora samhällsekonomiska vinster. Vi socialdemokrater är beredda att pröva om en stimulans från samhällets sida kan utveckla modellerna för omställningsavtal. Syftet bör vara att ytterligare stärka stöd och rådgivning vid strukturomvandling för att minska risken för arbetslöshet. Vi socialdemokrater är beredda att pröva om en stimulans från samhällets sida kan utveckla modellerna för omställningsavtal. Syftet bör vara att ytterligare stärka stöd och rådgivning vid strukturomvandling för att minska risken för arbetslöshet. Broar tillbaka till jobb yrkesutbildning för arbetslösa Den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen innebär en mycket god möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden och att hitta ett jobb. Detta gäller för alla grupper av deltagare. Sedan regeringen tillträdde har antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen minskat med . I ett läge när varslen duggar tätt och arbetslösheten stiger krävs rejäla möjligheter till vidareutbildning. Vi föreslår 9000 nya platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och 10000 platser och 2011. Vi vill att arbetsmarknadsutbildning också ska komma tjänstemän och akademiker tillgodo. Det kan finnas skäl för att erbjuda påbyggnadsutbildning till personer som passerat åldergränsen för studiemedel eller som redan använt studiemedlen fullt ut, så att de lättare får jobb. Därför vill vi hitta en generell försäkringslösning som både ger individen stor möjlighet att själv avgöra om och vilken utbildning hon ska gå men där det också finns möjlighet att genom utbildning söka sig vidare i arbetslivet i samverkan med arbetsgivaren och med samhället i övrigt. En modern kompetensförmedling för alla Vi vill utveckla den traditionella Arbetsförmedlingen genom att bygga om delar av den till en kompetensförmedling. Förutom att matcha arbetssökande till lediga jobb ska Kompetensförmedlingen erbjuda matchning med ny kunskap. Kompetensförmedlingen ska utnyttja den mångfald av utbildningsmöjligheter som finns i samhället hos institut, företag, yrkesutbildare, vuxenutbildning, högskolor, folkhögskolor för att matcha investeringar i människors kompetens med behoven på arbetsmarknaden. Det ska handla om kvalificerad vägledning och förmedling med gedigna kunskaper om arbetsmarknaden i närområdet och olika utbildningsvägar. Det ska handla om att erbjuda bra utbildningar som stärker människors ställning på arbetsmarknaden. En viktig del i Kompetensförmedlingens uppdrag ska vara att arbeta med ombytessökande. Privata komplement till Arbetsförmedlingen Privata aktörer, bland annat bemanningsföretag som utför coachnings- och matchningsinsatser, utgör ett växande komplement till den offentliga Arbetsförmedlingen.1 Vi ser inte att det här råder någon motsättning, tvärtom kan privata alternativ bidra till ett bredare utbud av förmedlingstjänster och en anpassning av verksamheten till dagens behov. Men det finns också problematiska sidor av bemanningsföretagen som behöver uppmärksammas. För anställda i kundföretaget kan det finnas farhågor för att arbetsgivaren kringgår anställningsskyddet och då särskilt företrädesrätten genom att hyra in personal från bemanningsföretag. En situation som lett till mycket diskussion är om en arbetsgivare säger upp arbetstagare på grund av arbetsbrist och därefter hyr in personal från ett bemanningsföretag. Om det skulle visa sig att lagstiftningen inte fungerar eller är otillräcklig, är vi beredda att se över förutsättningarna för att komma till rätta med sådana brister. Trygghet och utveckling en arbetslöshetsförsäkring värd namnet Regeringen har under sina första vid regeringsmakten förstört arbetslöshetsförsäkringen. Den har blivit både dyrare och sämre och en halv miljon löntagare har som resultat av detta lämnat försäkringen. De står nu utan trygghet när är på väg in i en lågkonjunktur. I budgetpropositionen gör regeringen ett krampaktigt försök att vända utvecklingen och föreslår en sjättedels återställare av avgifterna (som inte ens de löntagare som har fått de största avgiftshöjningarna får del av) och några förändringar i medlems- och tillträdesvillkoren i försäkringen. Vi socialdemokrater menar att det mest effektiva sättet att ökatryggheten för löntagarna är att radikalt förbättra arbetslöshetsförsäkringen genom att sänka avgifterna och att höja ersättningen för breda grupper. Arbetslöshetsförsäkringen kommer i sin helhet att utredas i vårt jobbrådslag. Allas förmåga till arbete ska tas till vara Sjukskrivna tillbaka till arbete Arbetslivet måste i ökad utsträckning anpassas så att både äldre och yngre, kvinnor och män och människor med nedsatt arbetsförmåga kan delta. Arbetslivet måste bli mycket bättre på att tillvarata förmågan och viljan att arbeta även hos den som varit sjukskriven eller som har mött svårigheter att överhuvudtaget komma in på arbetsmarknaden. Detta är nödvändigt från ett mänskligt och socialt perspektiv, men det är också en förutsättning om vi ska klara av att finansiera välfärden framöver. En stabil och trygg sjukförsäkring är en viktig del av välfärdens infrastruktur. Människor måste kunna lita på att det finns ett skyddsnät när olycka eller sjukdom slår till. Den pessimism och oro många människor känner för den ekonomiska utvecklingen förklaras sannolikt med att många tvivlar på att de kommer att få det stöd de behöver den dag de behöver det. Regeringens nedmontering av försäkringarna påverkar hela det ekonomiska klimatet. Vi vill ha en sjukförsäkring som ger inkomsttrygghet till breda grupper. Därför vill vi stegvis höja taket i sjukförsäkringen så att det når tio basbelopp 2011. Den som drabbats av långvarig sjukdom eller skada är särskilt utsatt med regeringens politik. sänks sjukersättningen från . Det är inte rimligt. Vi vill att sjukpenningen ska ligga kvar på hela sjukperioden utan någon bortre gräns i sjukperioden. vill vi göra de investeringar som behövs för att se till att människor kan ta sig tillbaka till arbete . Regeringen vill inte se människors behov av aktiva insatser. Regeringens tydligaste insatser på området utgörs därför av sänkta ersättningsnivåer, sänkt tak i sjukförsäkringen samt den så kallade rehabiliteringskedjan som infördes . Någon rehabilitering i egentlig mening är det dock inte frågan utan om utsortering och ifrågasättande av rätten till ersättning. Enligt regeringen själv innebär rehabiliteringskedjan främst att bedömningsgrunden för rätten till ersättning ändras efter . ska det prövas om den som är sjukskriven kan klara av andra arbetsuppgifter hos den egna arbetsgivaren. ska arbetsförmågan prövas mot hela arbetsmarknaden och den sjukskrivne riskerar då i realiteten sin anställningstrygghet. Vidare ska sjukpenning endast kunna betalas ut . Möjlighet till förlängning vid fortsatt nedsatt arbetsförmåga finns med ytterligare i ersättning efter ansökan från den sjukskrivne. kan alltså ifrågasätta ersättningen redan efter 90dagar när andra arbetsuppgifter ska prövas och för den som är sjukskriven men inte återgått till sin tidigare arbetsgivare. uppskattar att närmare 20000individer kommer att utförsäkras enbart till följd av en övergångsregel som ger människor som varit sjukskrivna ytterligare maximalt . Till följd av de nya ersättningsreglerna kommer ytterligare personer att utförsäkras successivt , allteftersom deras rätt till ersättning upphör. bedömer sammantaget att närmare 35000 färre individer med sjukfall längre än kommer att få sjukpenning i jämförelse med samma tidpunkt 2008, det vill säga innan regeländringen. Därtill kommer att de nya reglerna för sjukskrivning bland annat innebär att möjligheten till tidsbegränsad sjukersättning upphör. Det rör sig om närmare 90000 personer som har tidsbegränsad sjukersättning, men vars rätt till ersättning nu successivt kommer att omprövas. Endast personer med så kallad stadigvarande nedsatt arbetsförmåga kommer fortsättningsvis, det vill säga efter pågående ersättningsperiod, att kunna beviljas fortsatt sjukersättning. Med detta avses nedsatt arbetsförmåga för all överskådlig framtid. Utförsäkring av sjuka människor till öppen arbetslöshet utan några utsikter att få en anställning innebär inte någon förstärkning av arbetslinjen i sjukförsäkringen. Låt alla bidra efter förmåga Ingen kedja är starkare än dess svagaste länk. Regeringen har preciserat sin samlade strategi för att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen, i form av den så kallade rehabiliteringskedjan. Det är då uppenbart att en viktig länk i den kedjan är försvagad och kanske en av de allra viktigaste. Den handlar om arbetsgivarnas ansvar. När det gäller ett förtydligat arbetsgivaransvar, i syfte att säkerställa en aktiv medverkan från arbetslivets sida som faktiskt möjliggör en återgång till arbete i en eller annan form, är det mycket tyst från den borgerliga regeringens sida. Vi behöver utveckla bättre fungerande verktyg och modeller som stöder och underbygger människors vilja och drivkraft till arbete och delaktighet. En viktig aspekt här är att många som lever med sjukdom under vissa förutsättningar och med rätt stöd faktiskt kan fortsätta att arbeta, antingen i samma verksamhet som förut eller på någon annan arbetsplats. Ökad partssamverkan och nya omställningsavtal Vi socialdemokrater vill förbättra förutsättningarna för den enskildes möjligheter till rehabilitering och arbetsrelaterade insatser. Det finns goda erfarenheter av omställningsavtal för arbetslösa. Vi menar att denna modell även skulle kunna användas för dem som är sjukskrivna från sitt arbete. Att byta arbetsställe eller jobb kan för många vara en bra väg ut ur sjukskrivning och tillbaka till arbetslivet. Vi menar att en fungerande och preventivt inriktad företagshälsovård skulle kunna vara en del av ett nytt omställningsavtal för hela arbetsmarknaden avseende rehabilitering och ökad hälsa i arbetslivet. Vi vill pröva ekonomiska incitament som kan göra det intressant för arbetsmarknadens parter att teckna sådana avtal. Arbetsmarknadens parter bör bjudas in till dialog om hur ett sådant omställningsavtal avseende hela arbetsmarknaden skulle kunna utformas. Ökade insatser för arbetsinriktad rehabilitering Vi behöver utveckla nya vägar för att människor som är i behov av insatser ska få ett effektivt och individanpassat stöd. permanentades och förstärktes Finsam2. Statskontoret, som haft i uppdrag att följa upp och utvärdera Finsam, bedömer att målgruppen för förbundens insatser överensstämmer med de ursprungliga intentionerna3. En majoritet av deltagarna i Finsam får kommunalt försörjningsstöd. Psykisk ohälsa uppges vara det vanligaste förekommande problemet. Individerna är relativt unga, har kort utbildning och är kvinnor.