mot · GW02MJ437 · 2008-10-05 00:00:00 — Jakt på och ekorre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och ekorre stryks i bilaga 4 punkt 1 jaktförordningen. användes termen skadedjur om vissa djur. Det var innan vi insett att den biologiska mångfalden har ett egenvärde och långt innan det fanns ett miljömål som säger att denna ska bevaras. Men dagens jaktlagstiftning har inte riktigt anpassats till det nya synsättet. finns ett antal djur på vilka jakt får bedrivas året runt. Det gäller även för arter som minskat starkt i individantal. De återfinns i 23 § jaktlagen och i bilaga 4 jaktförordningen. Jakten kallas skyddsjakt och får bedrivas året runt, alltså även då det finns små ungar. Två av dessa arter är och ekorre. är ett djur som inte många sett . Den är inte speciellt skygg, snarare nyfiken, men den har blivit allt sällsyntare. , då säd lagrades öppet och sophögar fanns vid husen, var smågnagarna talrikare än nu mer mat fanns för hermeliner. Hermelinen är lätt att känna igen med sin svarta svansspets. De flesta har väl mest sett djuret på målningar och museer och då som skinn på kungamantlar och som pälsbräm på fina damers dräkter. Pälsen brukar då vara gnistrande vit och den svarta svansspetsen ger en fin färgeffekt. Så ser vinterpälsen ut. är hermelinen brun med en vackert gulvit undersida. Det är som sagt ett nyfiket djur. Har man den stora turen att stöta på en i naturen kan man få chans att studera den noga, medan man blir lika noggrant och nyfiket studerad tillbaka av ett par pigga mörka ögon. Hermelinen är ett litet djur. Kroppslängden är och svansen 5,512,. Hanen är större än honan, men storleken varierar mycket regionalt. Hermelinen är ett djur med små krav på biotop och kan finnas överallt från havsstränder till kalfjäll. Viss förkärlek tycks den dock ha för fuktig mark liksom diken och stengärdsgårdar. Undersökningar visar (enligt , ) att hermelinen behöver förhållandevis stora revir. En hona behöver 510 ha eller stengärdsgård, hanen 34 gånger större revir eller stengärdsgård. Hermelinen äter framför allt smågnagare som möss och sork. Honorna tycks vara mer knutna till smågnagarfödan än hanarna, som och även kan ta harungar och fågel. Är det mycket knapert med smågnagartillgången äter hermelinen det den kommer över: daggmask, insekter, grodor, frukt och bär. Undersökningar har visat att en hona fordrar föda motsvarande omkring 2 små sorkar per dag, en hane det dubbla. Hermelinen föder sina ungar . Kullstorleken varierar mellan 5 och 12 ungar och under smågnagarfattiga år kan föryngring utebli. Ekorren är ett välkänt djur i den svenska faunan. Den omges emellertid av diverse myter en är att ekorren lever på fåglars ägg och ungar. I boken alla arter av och står att läsa Ekorren är huvudsakligen växtätare med ett tämligen brett näringsval. Frön av gran och tall dominerar födan som också kan utgöras av bär, svamp, nötter, ollon och gröna växtdelar. Svamp lagras (uppe i trädklykor m.m.) och kan därigenom ingå i födan året om. Påståendet att ekorren ofta plundrar fågelbon är sannolikt överdrivet. I en svensk undersökning av innehållet i 1 600 ekorrmagar fann man rester av fåglar (ägg eller ungar) i bara 4 stycken. Antal kullar och ungar varierar och är beroende av födotillgången. Vissa år får honan inga ungar alls, andra kan hon få upp till 3 kullar. Ungarna kan födas när som helst marsseptember. Jakttider på och ekorre Den allmänna jakten för och ekorre försvann ett steg i rätt riktning och något de gröna drev i motioner . Men enligt 23 § jaktlagen är det tillåtet att döda ekorre eller som kommer in på gården eller i trädgården, vare sig man har jakträtt eller inte året runt. Man kan verkligen fråga sig varför. Tiden regleras i bilaga 4 jaktförordningen. kommer in på gård eller i en trädgård och där kan orsaka skada eller annan olägenhet. Enligt punkt 16 jaktförordningen får även jagas inom område för viltuppfödning, hönsgård eller liknande anläggning samt inom ett avstånd av 200 m från sådana anläggningar, om det behövs för att förhindra skada inom anläggningarna (min kursivering). Tiden anges i båda punkterna till den 1 juli30 juni. Skrivningarna är mycket allmänt hållna och gör att jakten finns kvar på båda arterna, trots att ingen allmän jakttid finns. Orden kan och förhindra innebär att det i praktiken är fritt fram. Vilken skada dessa arter kan göra på en gård eller i en trädgård kan man verkligen fråga sig. Vad innebär att orsaka olägenhet, som anges i punkt 1? Begreppet är mycket vitt och omöjligt att tolka och begränsa. Det finns ingen statistik från över antalet skjutna ekorrar och hermeliner. då allmän jakt fanns kvar minskade dock antalet skjutna djur för båda arterna över tiden. Skyddsjaktsbestämmelserna för och ekorre känns främmande i med allt större intresse för och kunskap om det vilda. Att ha skyddsjakt då det finns små ungar, som riskerar att bli lämnade och som naturligtvis går en kvalfull död till mötes om honan skjuts, känns mycket oetiskt. Både ekorren och hermelinen bör strykas i 23 § jaktlagen och i bilaga 4 punkt 1 jaktförordningen. Varken eller ekorre torde kunna orsaka skada om de kommer in på gård eller i trädgård. Med tanke på födovalet torde en snarare kunna göra nytta.