mot · GW02A375 · 2008-10-06 00:00:00 — 5.1.4Slopat krav på medlemskap i a-kassa för att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet Till följd av att arbetslivstryggheten övertar arbetslöshetsersättningen kommer det inte längre att finnas något krav på medlemskap i arbetslöshetskassa för att få ersättning. behöver man ha varit medlem och ha betalat medlemsavgift för att kunna erhålla a-kassa. Borttagandet av medlemsvillkoret innebär därmed en uppmjukning av dagens regler. Däremot kommer kravet att ha arbetat i viss utsträckning för att bli berättigad till ersättning, det så kallade arbetsvillkoret, att finnas kvar. är arbetsvillkoret att man ska ha förvärvsarbetat 6 kalendermånader med minst 80 timmars arbete , eller att man arbetat minst 480timmar av 6 kalendermånader, då under förutsättningen att man har arbetat minst . Arbetsvillkoret måste uppfyllas både för att få grundersättning och inkomstrelaterad ersättning. Det finns många som av olika skäl faller utanför dessa villkor. Genom att regeringen beslutat sänka antalet ersättningsdagar för deltidsarbetslösa drabbas denna grupp extra hårt. Det kan leda till att människor motas till arbetslöshet eller tvingas söka socialbidrag. Vi menar att fler måste omfattas, och reglerna för avgränsning måste ses över. 5.1.6Likställande av ersättningsnivå för sjukskrivna och arbetslösa Vår ambition är att det inte ska vara för stora skillnader mellan ersättning för sjuka och arbetslösa. Vi vill också sträva efter att ersättningen i större grad ska spegla den faktiska situationen man befinner sig i snarare än historiska förhållanden. Arbetslivstryggheten bör ha samma maximala ersättning oavsett om man betecknas som tydligt sjuk, arbetslös eller en kombination av båda. skiljer sig ersättningsnivån markant åt beroende på bedömningen av varför en person inte kan arbeta. Ersättningsnivån är av en persons sjukpenninggrundade inkomst10 om man är sjuk eller arbetslös, men bara upp till den så kallade taknivån, det vill säga man får inte ersättning för förlorad inkomst gällande de inkomster som överstiger taknivån.11 Vi tycker det är rimligt att man även fortsättningsvis ska få av den sjukpenninggrundade inkomsten, men vi anser att även taknivån bör vara densamma. En strävan kan vara att det gemensamma inkomsttaket är ca 24 000, vilket motsvarar ungefär 7 basbelopp. Det betyder att taket för arbetslösa höjs och taket för sjuka sänks något. Vår utgångspunkt är att minst hälften av alla arbetstagare med heltidslön ska kunna få av sin inkomst vid sjukdom eller arbetslöshet. Annorlunda uttryckt anser vi angående taknivån att en rimlig utgångspunkt är att staten ansvarar för att försäkra en inkomst som motsvarar medianlönen för heltidsarbetande. En stor del av befolkningen (av de heltidsarbetande, av alla arbetande och av alla vuxna svenskar) har inkomster under den nivån. Medellönen för heltidsarbetande var 2007 enligt SCB och medianlönen ca . Medianlönen för några olika yrkesgrupper 2007 var för sjuksköterska 24900, grundskollärare 24000, företagsekonom 35000, barnskötare 17900, byggnadsingenjörer och byggnadstekniker 29000.12 Som ett första steg vill vi höja taket i a-kassan. I årets höstbudget föreslår vi därför en höjning till 6 basbelopp, vilket motsvarar en ändring av dagersättningen . 5.1.7Försörjningsstödet förstatligas, förändras och läggs på den nya myndigheten Människor som är arbetslösa eller sjuka, som saknar eget kapital och ligger under gränsen för socialbidragsnormen, ska kunna få försörjningsstöd utbetalat av den nya myndigheten detta för att alla utbetalningsslag ska samlas hos samma myndighet. Risken för stigmatisering minskar för individen, och möjligheten att få relevant stöd ökar. Idén fanns när socialtjänstlagen utarbetades och kallades då Soft, socialförsäkringstillägg, och var tänkt att utbetalas av . Det kom inte att införas, men på en del socialkontor valde man att göra en liknande uppdelning inom den egna verksamheten. Det finns goda skäl att koppla utbetalningen av försörjningsstöd till den nya myndigheten. Det blir en tydlighet i att dessa personer har arbetslösheten eller den otillräckliga inkomsten som skäl för behov av insats och att de på samma sätt som andra ska få tillgång till insatser, individuellt stöd, arbetsmarknadsåtgärder etc. Det blir en större tydlighet även för personer som varit sjukskrivna men saknat sjukpenninggrundade inkomst och varit så kallat nollklassade. Även om tidigare haft ansvar för rehabilitering har nollklassade ofta hänvisats till och individer har ofta inte fått tillgång till de insatser de borde ha fått. i kommunen kommer att fortsatt ge bistånd till stöd och behandlingsinsatser för de människor som behöver det. Det kan vara lättare för människor att uppfatta som ett stöd och hjälp i svåra situationer om den inte har möjligheten att påverka deras eventuella försörjningsstöd. Besluten om försörjningsstödet kommer inte att vara det centrala i kontakten med , som situationen ofta är . kan också göra aktiva insatser av mer akut och engångsbetonad karaktär, även genom ekonomiskt bistånd. Det kan till exempel gälla en familj som behöver akut hjälp med matpengar. Exakt hur avgränsningen ska se ut och hur samarbetet ska ske mellan socialtjänst och den nya myndigheten behöver utredas. Det finns vissa nackdelar med att förstatliga försörjningsstödet. Kommunerna riskerar förlora helhetsgreppet och möjlighet till preventiva åtgärder genom att tidigt uppfatta behov hos personer. Individer som har mer komplexa behov behöver ha med två myndigheter att göra, något som kan vara till nackdel för individen och skapa samordningssvårigheter för myndigheterna. En tydlig vinst är dock förutom minskad stigmatisering och tillgång till insatser även att insatser kan renodlas till att bli mer stödjande, vilket bör vara till stark fördel för individen och även vara viktigt ur ett barnperspektiv. Fördelarna uppväger nackdelarna. I har man gjort en stor reform på välfärdsområdet och slagit samman arbetsförmedling och försäkringskassa på ett sätt som påminner om det vi från sida vill införa i . På så kallade NAV-kontoren (Ny arbeids- och velferdsforvaltning) har staten i sin nya funktion ofta samlokaliserat sig med för att ge hjälp till brukare så smidigt som möjligt. Inom ramen för de olika försök med finansiell samordning som pågått i finns det bland annat inom Socsamprojekten goda erfarenheter av att kunna använda gemensamma medel så flexibelt som möjligt. En påse pengar gav bättre möjlighet till individanpassad hjälp och förbättrad helhetssyn. Kommuner och Landsting har utarbetat ett förslag som är på remiss. Förslaget har utgått från olika modeller av förändrade samverkansformer och ansvarsområden mellan stat och kommun, däribland en modell där delar av det ekonomiska biståndet liksom arbetsmarknadsinsatserna överförs från kommunerna till staten. 5.1.8Individuell helhetsbedömning och coachning Själva idén med arbetslivstryggheten är att det ska bli ett enklare system och enklare för individen. Man ska kunna gå till ett och samma ställe och få den hjälp man behöver. En viktig del i arbetslivstryggheten är att en helhetsbedömning ska kunna göras med hänsyn till individens hela livssituation. En individuell handlingsplan skrivs med rättigheter och skyldigheter. Den ska innehålla vad man har rätt till, men också vad individen förbinder sig att göra samt tydliga tidsgränser för olika insatser. Ett viktigt inslag är också att de som behöver får kontakt med en coach. Det är viktigt att dessa ska vara kompetenta, arbeta flexibelt och inte med för många . De ska ha tid och engagemang. Det är A och O att människor känner att de får verklig hjälp. Detta innebär en kraftig omstyrning i sättet att arbeta från det som gäller på och Arbetsförmedlingen. Det kommer att handla mindre om administration och mer om konkreta insatser tillsammans med människor. Inriktningen för vår modell är också att ändra reglerna för att fler ska omfattas. Det kan handla om att täppa till luckor som finns i regelverken som gör att människor stängs ute från rehabilitering eller ersättning, lätta på kvalifikationsregler eller omforma regler så att de bättre passar olika livssituationer. En viktig del är också att införa regeländringar som gör att fler lättare kan komma tillbaka till arbetslivet. Här följer några exempel av förändringar vi vill driva parallellt förändringar som kan göras redan nu innan ett system med arbetslivstrygghet trätt i kraft. Det är viktigt att man ska kunna kvalificera sig för grundersättning vid arbetslöshet genom studier. Enligt nu gällande regler är det bara lönearbete som kan ligga till grund för a-kassa. Det framgår av årets budgetmotion att vi avser att avsätta pengar för detta ändamål . 5.2.2Förlänga tiden med full ersättning för arbetslösa kan man som arbetslös få full ersättning i . Vi anser att perioden med full ersättning bör förlängas . 5.2.3Rätt för studerande till ersättning/arbetslivstrygghet om de är sjuka Vi anser att studenter efter en karens , oavsett hur man finansierar sina studier, ska få ersättning motsvarande studiemedelsnivå. Läkarintyg kan krävas. Enligt dagens regler är det enda skydd som finns för studenter vid sjukdom att de som har studiemedel genom CSN kan få dem efterskänkta efter att de varit sjuka . 5.2.4Förbättra möjligheterna att kombinera deltidsstudier med deltidssjukskrivning Vi anser att det måste bli möjligt att gå från en långtida heltidssjukskrivning (eller aktivitets- eller sjukersättning) till halvtidssjukskrivning för att kunna studera på halvtid. Det måste också bli möjligt för den som studerar heltid och blir halvtidssjukskriven att kunna fortsätta sina studier på halvtid. Det borde vara en självklarhet, och det är absurt att dagens system inte möjliggör detta. Det kräver förändrade regler hos både försäkringskassa, CSN och i utbildningssystemet. 5.2.5Flexiblare regler för deltidssjukskrivning Människor som är deltidssjukskrivna ska kunna arbeta i den utsträckning man kan. går gränserna vid 25, . En steglös sjukskrivning behöver införas. 5.2.6Förändrad karensdag vid sjukdom Karensdagen bör tas bort och ersättas av av sjukpenninggrundande inkomst . har man en karensdag innan man får sjuklön. med 100-procentigt inkomstbortfall drabbar vissa personer väldigt hårt. Det gäller framför allt de som har dåliga möjligheter till flexibilitet och inflytande över sina arbetstider. Det slår särskilt hårt mot dem som arbetar deltid förlagd till få dagar. För dem kan en karensdag innebära löneavdrag med mellan 1,64 . Alltfler uppmärksammar problemen i dagens trygghetssystem. Människor får inte rätt hjälp. Systemet är splittrat och trots att många myndigheter ska ge stöd och hjälp till enskilda ges ofta felaktig hjälp, för lite hjälp eller insatser som saknar helhetssyn. Genom nuvarande regerings försorg har stöd och hjälp alltmer förvandlats till ensidiga krav och tidsgränser. Den enskilde faller mellan stolarna som tidigare med den skillnad att fallet nu blir hårdare. Det har utlovats en bred parlamentarisk socialförsäkringsutredning. har med borgligt stöd under föregående mandatperiod gjort ett tillkännagivande om vikten av att utredningen skulle tillsättas . Väl i regeringsställning har de borgerliga dock skjutit frågan framför sig. I stället har regeringen i rask följd infört förändringar på området övervägande rena försämringar och regler som förväntas fungera som piska för att få människor att återgå till arbetsmarknaden. Kritiken har varit massiv. Det är inte bara i man tampas med frågor om trygghetssystemens utformning. Flera länder har gjort stora förändringar i systemets uppbyggnad och förhållningssätt, bland annat , och . I har man infört så kallade NAV-kontor med sammanslagning av motsvarande försäkringskassa och arbetsförmedling, utbetalning av socialbidrag och i olika grad utvecklad samverkan med kommunen. Tanken är att det ska vara enkelt att få hjälp på ett och samma ställe. Initiativtagarna beskriver processen som enormt omfattande. Det som dock uppfattas som svårare än något annat är att de olika arbetskulturerna ska mötas och arbeta åt samma håll med både helhetssyn och individfokus. Vårt förslag om arbetslivstrygghet är mer genomgripande än det norska genom att såväl systemen som pengapåsarna föreslås slås samman. Genom att skapa en gemensam struktur bygger man bort administrativa hinder och skapar möjlighet för alla att arbeta åt samma håll. Att detta är en nyckel för ett effektivt arbete vittnar inte minst de olika samverkansprojekt med finansiell samverkan som föregåtts i . I rapporten , regionalt och lokalt, skriven inom ramen för arbete, förespråkas principen om en dörr in och utökad medborgarorientering. Deras utgångspunkt är att en strategi byggd på frivillig samverkan mellan myndigheter är ett steg i rätt riktning, men otillräckligt. Det krävs organisatoriska förändringar. Det pågår en liknande diskussion inom Kommuner och Landsting. Den debatt som förslaget om arbetslivstrygghet skapat har välkomnats både av dem som stöder förslaget och av dem som inte gör det. Att så många som 500000 personer lämnat a-kassan och står utanför oavsett om det är för att man inte bedömt sig behöva försäkringen eller inte ansett sig ha råd med a-kasseavgiften gör en diskussion om trygghetssystemens villkor och utformning nödvändig. Alltfler människor riskerar att hamna i ett verkligt utanförskap. Tiden är mogen för en förändring. Vi anser att regeringen bör låta utreda på vilket sätt och med vilken tidsplan förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras. Det bör göras inom ramen för en parlamentarisk utredning. Detta vill vi ge regeringen till känna. 1040000 personer av de 4,5 miljoner sysselsatta i åldern 1664, företagare inkluderat. Enligt CSN:s enkätundersökning . Cirka 667000 hade tidsbegränsade anställningar, medan 3411000 hade fasta anställningar. SCB:s företagsregister, . Citat från s. 443. Citat från i anslutning till rapportens presentation. I har så kallade fleksjob inneburit en möjlighet till flexibilitet mellan sjukskrivning och arbete för att fler med kroniska sjukdomar ska kunna arbeta efter sin förmåga, något det finns anledning att titta närmare på även för . Enligt uppgift från finns det 80 så kallade servicekontor där och sitter tillsammans. På ytterligare 140 ställen är samlokalisering på gång, framför allt med arbetsförmedling, men ibland också med kommuner. Flera förbund har något högre nivåer för dem som är enskilt anslutna. Beloppen ovan avser kollektivanslutna. Regeringen har infört en regel som försämrar läget. Den sjukpenninggrundande inkomsten, SIG, multipliceras först med 0,97 innan man beräknar i sjukförsäkringen. Dagens taknivåer är 18700 för arbetslösa (motsvarar 5,47 prisbasbelopp ) och 25600 för sjukskrivna (7,5 prisbasbelopp). SCB:s beräkningar bygger på lönen för motsvarande heltidsarbete. I realiteten har många människor lägre lön på grund av deltidsarbete.