mot · GW02A375 · 2008-10-06 00:00:00 — 4Problem med dagens system4 4.2Problem med systemet som behöver lösas4 4.3Rundgång och regelanpassningens pris5 4.4Nya regler nya problem6 4.4.2Komplexa regelverk skapar problem7 4.4.3Konsekvenser och flykt från a-kassorna7 4.5Uppenbart behov av förändringar8 5En dörr in och arbetslivstrygghet9 5.1Övergripande organisatoriska förändringar för införande av arbetslivstrygghet10 5.1.1Sammanslagning av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen till ett och samma nya trygghetssystem10 5.1.2Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen förs samman och ersätts av en ny myndighet10 5.1.3Ansvar för arbetslöshetsersättning tas över av den nya myndigheten11 5.1.4Slopat krav på medlemskap i a-kassa för att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet12 5.1.6Likställande av ersättningsnivå för sjukskrivna och arbetslösa12 5.1.7Försörjningsstödet förstatligas, förändras och läggs på den nya myndigheten13 5.1.8Individuell helhetsbedömning och coachning14 5.2.2Förlänga tiden med full ersättning för arbetslösa15 5.2.3Rätt för studerande till ersättning/arbetslivstrygghet om de är sjuka15 5.2.4Förbättra möjligheterna att kombinera deltidsstudier med deltidssjukskrivning15 5.2.5Flexiblare regler för deltidssjukskrivning16 5.2.6Förändrad karensdag vid sjukdom16 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att utreda på vilket sätt och med vilken tidsplan förslaget om arbetslivstrygghet kan genomföras i . de grönas vision är ett trygghetssystem som är modernt, enkelt och överskådligt. Enskilda människor ska veta vad som gäller och vart man ska vända sig den dag man behöver för att man blivit arbetslös, sjuk, eller tillfälligt har för låg inkomst för att klara sig. Byråkrati och administration ska vara minimal genom att myndigheterna är organiserade så att de kan agera optimalt och utifrån en helhetssyn. Dagens trygghetssystem kan man säga ser ut som motsatsen till detta. Det är ett lapptäcke av olika regler, ersättningar och bidrag. Det är svårt att veta vad som gäller, och många har svårt att få ersättning. Det finns människor som visserligen har rätt till ersättning, men inte förstått att söka på rätt sätt, medan andra är i stort behov av ersättning men inte har möjlighet att få det på grund av att de inte känt till alla detaljerade regler. Människor hamnar inte sällan mellan stolarna och känner sig ofta djupt frustrerade och felaktigt behandlade på grund av hur regelverket ser ut. Vi vill förändra detta. har efter ett internt rådslag lagt fram ett förslag om nytt trygghetssystem, så kallad arbetslivstrygghet. Motionen beskriver huvuddragen i detta förslag. Det går i huvudsak ut på att människor ska kunna vända sig till ett och samma ställe oavsett vilket problem man har. Människor som inte kan försörja sig för att de är arbetslösa, sjuka eller både och ska inte behöva fundera på hur stor ersättningen kommer att vara; den ska ligga på samma nivå. Det ska bli mindre viktigt för myndigheter att försöka dela in människor i fack huruvida det är sjukdom eller arbetslöshet som är huvudproblemet. Det centrala är att du står utan inkomst och är tillfälligt i behov av ersättning och engagerat stöd utifrån din specifika situation. Är du i behov av försörjningsstöd, så kallat socialbidrag, ska du söka det på samma ställe och ha tillgång till samma stöd. Alla som behöver ska kunna få egen coach. Vi föreslår att sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring slås ihop till ett nytt trygghetssystem, som därmed också tar över a-kassornas funktion. Trygghetssystemet blir skattefinansierat, och nivåerna i det som är sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen jämställs. Två myndigheter, och Arbetsförmedlingen, blir en och försörjningsstödet förstatligas. Tillkommer gör ett förändrat arbetssätt som ska präglas av både helhetssyn, effektivitet och individfokus. 4Problem med dagens system Dagens försäkring skapades i då de flesta hade ett och samma yrke livet igenom, ofta med fast anställning hos samma arbetsgivare. Så ser inte samhället ut längre. Det får följdverkningar för ett stort antal ersättningar i de olika försäkringarna. Övergripande ser vi ett stort antal problem ur olika aspekter med dagens trygghetssystem. Den nuvarande regeringen har dessutom genomfört flera reformer som skapat ytterligare problem för många människor. Anställningsformerna ser annorlunda ut nu än . Nästan var fjärde person arbetar enligt den senaste arbetskraftsundersökningen deltid.1 Människor studerar både heltid och deltid. Ungefär varannan studerande arbetar vid sidan av studierna. Var sjätte student uppger att de måste jobba för att ha råd att studera.2 av alla som hade anställningar hade tidsbegränsade anställningar.3 Bland de personer som har tidsbegränsade anställningar är ca 57procent inte fackligt anslutna. Det är framför allt yngre som både arbetar deltid och har tidsbegränsade anställningar, och statistiken talar för att det i hög grad handlar om samma fysiska personer. Kvinnor är överrepresenterade både vad gäller deltid och tidsbegränsade anställningar. Av dem som arbetade deltid var kvinnor. Nästan en miljon företag drivs i . Dessa företag består till ungefär 60procent av människor som driver enskild firma, medan hälften så många är aktiebolag.4 Dagens system medför speciella problem för företagare eftersom det är olika regler beroende på vilken företagsform man driver sin verksamhet inom. Systemet är också dåligt anpassat efter nya typer av verksamhetsformer. En särskild utredare ser över trygghetssystemen för företagare och väntas komma med förslag , vilket är bra och behövligt. 4.2Problem med systemet som behöver lösas Det finns delar i dagens system som vi vill utveckla och bevara. Till fördelarna hör att systemet omfördelar pengar från dem som inte behöver till dem som behöver. Det är också ett generöst system på flera sätt. Föräldraförsäkringen torde till exempel tillhöra de mest generösa i världen, både och i ersättningsnivåer. Ett väl fungerande trygghetssystem kan bidra till att motverka de negativa effekterna av ojämställdhet. En inbyggd genus- och självständighetsaspekt är att vårt socialförsäkringssystem är individbaserat. anser också att det finns ett antal problem med dagens trygghetssystem som är viktiga att lösa. Svåröverskådligt Olika myndigheter, ersättningar och handläggare blir aktuella beroende på vilken situation den enskilde människan befinner sig i. Villkor och nivåer skiljer sig åt och ändras ofta. Ojämlikt Olika orsaker till varför man inte arbetar, liksom olika löneläge, ger olika ersättningar. Systemets starka koppling till arbetslöshet och inkomstbortfall gör att män gynnas. Barn till dem som missgynnas råkar ännu värre ut antalet fattiga barn ökar i . Både formella och informella strukturer skapar ojämlikhet bland annat ur könsperspektiv och barnperspektiv. Godtyckligt Vilken tillgång människor får till insatser, till exempel rehabilitering, beror mycket på deras egna kunskaper och förhållningssätt samt om de har tur att få en bra och engagerad handläggare. Samma diagnos kan leda till olika sjukskrivningsperioder beroende på var i landet man bor. Passiviserande Reglerna gör att människor är sjukskrivna i större omfattning än de behöver. Det är till exempel inte tillåtet att kombinera deltidssjukskrivning med studier. Osolidariskt Systemen är uppbyggda på antagandet att alla människor har eller har möjlighet att få en tillsvidareanställning på heltid. Den som inte kommit in på arbetsmarknaden kan stå utan ersättning. Otryggt Sammantaget gör problemen ovan att många människor inte upplever det ekonomiska trygghetssystemet som tryggt. Återkommande beskrivs oöversiktligheten, brist på samordning och krångliga regler av många som påtagliga problem. 4.3Rundgång och regelanpassningens pris Skillnader i regler påverkar människors beteende. Det är förstås ofta avsikten, men många olika detaljregler och tidsgränser har sitt pris. I den mån man som enskild känner till systemets regler försöker man anpassa sig till dem. Handläggare är måna om denna anpassning och att kontrollera att reglerna uppfylls. Ju fler detaljreglerna är desto större är risken att man fjärmar sig från det huvudsakliga syftet, det vill säga att människor får det stöd de behöver för att kunna återgå till arbete. I utredningen försäkring och mera arbete (SOU 2006:86) hävdas liknande tankegångar, liksom att försäkringarnas oförmåga att se till att försäkrade får rätt ersättning från rätt försäkring och deras bristande samspel gör att människor slås ut från arbetslivet. Där pekas också på att den stora grupp människor som både har problem med hälsa och har fel arbete eller inget arbete alls uppmärksammas för lite eller hanteras fel. Det är en av dessa situationer som kan betraktas som att hamna mellan stolarna. I ett annat betänkande, Från socialbidrag till arbete (SOU 2007:2), lyfts rundgången mellan olika myndigheter fram. Enskilda riskerar att skickas runt, vilket framför allt styrs av vilka ekonomiska resurser som finns hos myndigheten. Är resurserna begränsade skapar det en benägenhet att i högre grad se den enskilde som någon annans ansvar.5 Man pekar på bristen på ett gemensamt samhällsekonomiskt tankesätt. 4.4Nya regler nya problem Den nuvarande regeringen har vid makten i ett rasande tempo infört förändringar i trygghetssystemen. Det gäller framför allt inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Alltsomoftast nämns arbetslinjen som skäl för att förändringar behövs. Det är en hård piska som viner och uppenbarligen tror man att det är det som behövs för att människor ska börja jobba. Problemet ligger hos individen anser regeringen. Ett axplock av de förändringar som regeringen genomfört är följande: Sänkt ersättningsgrad för arbetslösa från av tidigare arbetsinkomst för dagarna 201300. Borttagande av möjlighet till förlängd ersättningsperiod. Efter förbrukad arbetslöshetsperiod hänvisas människor till jobb- och utvecklingsgaranti av tidigare arbetsinkomst. Sänkning av den högsta ersättningen i arbetslöshetsersättningen per dag. Avskaffande av studerandevillkoret. Förkortad a-kasseperiod vid deltidsarbetslöshet. Förhöjd finansieringsavgift för a-kassorna. Avskaffande av arbetsgivarnas medfinansiering i sjukförsäkringen. Tidsgräns för sjukpenningen med ersättning på av sjukpenninggrundande inkomst. Förlängd sjukpenning med 75-procentig ersättning. En så kallad rehabiliteringskedja införs med fasta tidpunkter för att pröva arbetsförmågan hos sjukskrivna. Det innebär bland annat att arbetsförmågan ska prövas mot hela arbetsmarknaden. Skärpt kontroll och åtgärder mot fusk. Möjlighet för arbetsgivare att begära läkarintyg från första sjukfrånvarodagen. Dessa förslag innebär att arbetslösa och sjuka ges ett snävare ekonomiskt utrymme och kontrolleras i ökad omfattning. Det förväntas få effekten att människor snabbare ska återgå till arbete. Förhållningssättet gäller både gentemot sjuka och arbetslösa. Förhållningssättet har mött kritik, inte minst från fackligt håll. Från sida har vi också kritiserat detta förhållningssätt. Vår uppfattning är att de allra flesta människor vill arbeta. För att minska arbetslösheten behövs ett brett angreppssätt med ett spektrum av insatser både på strukturell nivå och på individnivå. Det kan gälla förbättrade möjligheter för företagande, åtgärder för ökad jämställdhet, förbättrat arbetsmiljöarbete, utbildningsinsatser, arbetsmarknadsåtgärder, åtgärder mot diskriminering, rehabiliteringsinsatser och individanpassade insatser. Vi vänder oss starkt mot regeringens förenklade analys och menar att den snarare kommer att skapa nya problem och ett större utanförskap. 4.4.2Komplexa regelverk skapar problem Att människor måste vända sig till flera myndigheter har att göra med att komplexiteten i de olika försäkringarnas regelverk skapar stora problem. Det är inte sällan det som betecknas som fusk handlar om felhantering av myndighet eller att enskilda missförstått eller inte känt till regler. I en översikt som gjordes under Delegationen mot felaktiga utbetalningar, den så kallade FUT-delegationens arbete, var hälften av de felaktiga utbetalningar som gjordes från trygghetssystemen avsiktliga feluppgifter från sökanden, medan 30procent var oavsiktliga fel från sökanden och oavsiktliga fel från myndigheternas sida. 4.4.3Konsekvenser och flykt från a-kassorna Cirka en halv miljon medlemmar har lämnat a-kassorna sedan regeringsskiftet. var 3, 8 miljoner personer anslutna till a-kassorna. hade det minskat till drygt 3,3 miljoner. En stor grupp därutöver, ca 50000, har avstått från att gå med, enligt en uppskattning från Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO). De kassor som minskat mest är Småföretagarna, , Hotell- och restauranganställda, och Arbetslöshetskassan SeA. Dessa är några av de dyraste kassorna att vara med i. Det är också i dessa kassor som många deltidare och nytillträdda på arbetsmarknaden tidigare var med i, enligt Arbetsförmedlingens enhet för behovs- och verksamhetsanalys. Människor lämnar a-kassor för att det blivit dyrare att vara med. En del bedömer säkert att det inte är troligt att man ska bli arbetslös, medan andra har en så snäv ekonomi att man helt enkelt inte anser sig ha råd. Andra kan ha andra skäl, till exempel att man inte längre kvalificerar sig för a-kassa på grund av deltidsarbete. Att många arbetslösa står utan försäkringsskydd till följd av a-kassans finansieringsreform kan ge stora konsekvenser både för den enskilda individen och för samhället i en kommande lågkonjunktur. Den enskilda individen kan behöva sälja bostad och ytterst bli tvungen att söka försörjningstöd från . Försörjningsstöd från finns som yttersta skyddsnät, men för att ha rätt till försörjningsstöd krävs att man inte har några realiserbara tillgångar. Konsekvenser för enskilda och för familjer blir allvarliga. Det gäller inte minst barn som på olika sätt får ta konsekvenserna av den nya situationen för de vuxna. lyfter i rapporten (2008) fram kritik mot reformen. Reformerna av a-kassans finansiering är ett misslyckande som helt i onödan minskat anslutningen till a-kassan. Vid nästa lågkonjunktur kommer många arbetslösa att stå utan försäkringsskydd, säger rådets ordförande positiva effekterna på sysselsättningen blir små eftersom den ändrade finansieringen bara ger svaga drivkrafter till återhållsam lönebildning. Man kan konstatera att tre av de kassor som har den dyraste medlemsavgiften, , Hotell och restaurang samt , försäkrar främst kvinnor. Det är också fler kvinnor än män som har lämnat dessa förbund. Som sagts arbetar kvinnor deltid och har tidsbegränsade anställningar i större utsträckning än män. Ofta innebär det att de inte omfattas av trygghetssystemet eftersom regelverket utestänger dem på grund av deras arbetsförhållanden. Genom insnävade regler som regeringen genomfört gäller detta i än högre grad . 4.5Uppenbart behov av förändringar Att det finns behov av förändringar i trygghetssystemet anser vi är uppenbart. Det har alltmer blivit ett rörigt och oöverskådligt system som människor i olika livssituationer känner stor frustration inför. generaldirektör och styrelseordförande beskriver i att reglerna i stor utsträckning är byggda för ett äldre samhälle. De beskriver också regelverket som ett lapptäcke som behöver moderniseras, förenklas och göras mer överskådligt. De vädjar i det närmast om en samlad översyn. Det är lätt att förstå deras frustration. har fått många nya reformer att ta hand om, ofta med extremt små tidsmarginaler, som den omorganiseras. Det finns helt enkelt många tecken på att inte klarar av sina uppgifter på ett bra sätt. Enligt uppgifter har 10 000 pensionärer fått vänta i månader på sina bostadstillägg och handläggningstiden för föräldrapenningen har ökat . Att enskilda drabbas vet vi från återkommande personliga beskrivningar. Det är uppenbart att såväl arbetslöshetsförsäkring som sjukförsäkringen är uppbyggda runt en bild av arbetslivet som inte längre stämmer med verkligheten. Vi menar att reglerna behöver anpassas så att fler människor kan omfattas och ges trygghet den dag de behöver. Att kunna känna ekonomisk och social trygghet är också en folkhälsofråga. Att leva under ekonomisk och/eller social press är en riskfaktor för sämre hälsa. 5En dörr in och arbetslivstrygghet Våra utgångspunkter för ett trygghetssystem vid arbetslöshet och sjukdom är att människor vill försörja sig själva och gör det om möjligheten finns, samhället ska träda in när människor behöver det, trygghetssystemet ska utgå från en helhetssyn och en gemensam myndighet för hela trygghetssystemet minskar risken för att människor faller mellan stolarna. vill införa ett och samma trygghetssystem, så kallad arbetslivstrygghet, vid sjukdom respektive arbetslöshet. Det är tänkt att skapa en större tydlighet för individer och ett effektivare arbetssätt för myndigheten. Människor ska veta vart man ska vända sig, och veta vilken ersättning som är att vänta. Man får en handläggare oavsett huvudproblem det ska inte finnas någon risk att man skickas runt. Med en gemensam tillhörighet blir det också tydligare för handläggare med vikten av helhetssyn på individen och individens problem. Olika villkor för att få ersättning kommer visserligen att kvarstå för sjukdom respektive arbetslöshet, men de är tänkta att minska i omfattning, och sammansatta problem ska inte leda till uteslutning. Individens egen uppfattning om sin situation ska ges stor betydelse. Det är enbart tillsammans med individen man kan bidra till att förändra situationen. En ny myndighet bildas genom att och Arbetsförmedlingen slås ihop. Dit förs också försörjningsstödet från kommunerna. Människor som är arbetslösa, eller sjuka, men är tvungna att söka försörjningsstöd för sitt uppehälle ska kunna vända sig till samma ställe och få tillgång till insatser på samma premisser. Den övergripande inriktningen för det nya trygghetssystemet kan sägas vara att fler ska omfattas, att villkoren så långt som möjligt ska jämställas, att byråkratin ska minskas och att helhets- och individperspektivet ska ökas. Både på samhälls- och individnivå kan man vinna på ett större helhetsperspektiv. Att såsom göra en uppdelning mellan sjuka och arbetslösa är en konstruerad uppdelning som inte är av godo, vare sig för individen eller för samhället. Att vara sjuk är ett relativt begrepp, och många kan genom rätt arbete trots sjukdom vara helt arbetsföra. Detsamma gäller frågan om funktionshinder, något som handikapprörelsen länge lyft fram. Människor med funktionshinder får till exempel alltför ofta sjukersättning mot sin vilja.7 Arbetslösa eller personer utan fast anställning kan också ha sjukdoms- eller funktionshinder som inte blivit diagnostiserade och som gör det svårt att bli anställd eller behålla ett arbete. Vad innebär arbetslivstrygghet? Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen slås ihop. Du vänder dig till en och samma myndighet (ett och samma kontor) oavsett om du är sjuk eller arbetslös. Det blir skräddarsydda insatser för alla som behöver stöd. Arbetslöshetsersättningen skattefinansieras, precis som sjukförsäkringen. Ersättningsnivåerna för sjuka och arbetslösa föreslås bli på samma nivå. Vissa villkor för att få ersättning kommer fortfarande att finnas, men vara enklare, rimliga och begripliga. Arbetslösa kommer t.ex. inte att kunna få ersättning om man sagt upp sig själv. Fler ska omfattas. Till exempel ska studenter återfå rätt till ersättning vid arbetslöshet och få rätt till ersättning vid sjukdom. Försörjningsstödet (socialbidragen) flyttas från kommunerna till den nya myndigheten, så att alla pengar för ersättning samlas i en påse. 5.1Övergripande organisatoriska förändringar för införande av arbetslivstrygghet För att åstadkomma ett system med arbetslivstrygghet behöver ett stort antal förändringar göras av vårt nuvarande trygghetssystem. Här görs en genomgång av viktiga, övergripande förändringar som behöver göras på en organisatorisk nivå och vad det i praktiken skulle innebära. 5.1.1Sammanslagning av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen till ett och samma nya trygghetssystem Ett gemensamt trygghetssystem för arbetslöshet och sjukdom bidrar till en förbättrad helhetssyn. Både sjuka och arbetslösa kan ha en dubbel problematik och hamnar inte i kläm i ett sådant trygghetssystem. Systemet blir mer överskådligt, begripligt, underlättar kontakt och ställer mindre krav på detaljkunskap och tid. Det skulle underlätta både för myndigheter och för individer. Även om arbetslivstryggheten blir ett gemensamt system kommer det ändå att finnas viss olikhet i villkor för att få tillgång till ersättning, beroende på om behovet utgår från i huvudsak sjukdom eller arbetslöshet. Det kan tyckas motsägelsefullt, men vi anser till exempel att karensen behöver se olika ut. Det vore inte rimligt att få ersättning från dag ett som arbetslös. Det kommer också att finnas regler som kan se lite olika ut för att fortsatt få ersättning beroende på vad huvudproblemet är detta för att underlätta och stimulera att individen kan komma åter till jobb. 5.1.2Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen förs samman och ersätts av en ny myndighet Sammanslagningen är en naturlig följd av ett nytt trygghetssystem vid arbetslöshet och sjukdom och strävan efter ökad helhetssyn. Utvecklingen i landet går redan i denna riktning genom att samlokalisering sker i stor skala mellan , respektive Arbetsförmedlingen.8 Att samma myndighet handhar olika skäl till varför man står utanför arbetsmarknaden minskar risken för att människor hamnar mellan stolarna. Den nya myndigheten övertar huvudmannaskapet för arbetslöshetsförsäkringen. Till den nya myndigheten överförs också administrationen av alla övriga ersättningar som handhas av . Till viss del sammanfaller förslaget med det som lyfts fram i Statskontorets rapport regionalt och lokalt (2008:3) som gjorts på uppdrag av arbete (Fi 2006:08). Där förespråkas idén om att bygga en ny dörr in genom en sammanslagning av Arbetsförmedlingen och en del av uppgifter. Man menar att frivillig samverkan inte räcker om man vill komma till rätta med flera problem som är förknippade med nuvarande strukturer, såväl för individen men också för högre förvaltningspolitiska värden. Medborgarorientering och rättssäkerhet lyfts bland annat fram. 5.1.3Ansvar för arbetslöshetsersättning tas över av den nya myndigheten är det a-kassorna som har hand om arbetslöshetsersättningen. Det har sina historiska skäl. a-kassorna har en egen historia och uppbyggnad med facklig tillhörighet som utgångspunkt. Föregångarna till startades också av fackföreningar genom de så kallade sjukkassorna. Ersättning vid arbetslöshet, oavsett yrkestillhörighet, är en statlig angelägenhet. A-kassorna har tidigare stått för en mindre del, medan merparten av de medel som utbetalats varit statliga. Som en följd av regeringens beslut om förhöjd finansieringsavgift (prop. 2006/07:1) ändrades dock balansen drastiskt och fick till följd att A-kassorna en period beräknades stå för drygt hälften av kostnaden. Nya förändringar har dock införts , då den förhöjda finansieringsavgiften ersatts av en så kallad arbetslöshetsavgift som a-kassorna ska betala till staten. beräknas a-kassorna stå för totalt av kostnaden. För individer är det oöversiktligt och svårt att förstå att olika yrkeskategorier har olika kostnader för medlemskap i a-kassor och att regelverken också kan skilja sig åt. var till exempel medlemsavgiften i Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa, i Arbetslöshetskassan SeA, i Kommunalarbetarnas, i Handelsanställdas och i Hotell- och restauranganställdas a-kassa.9 Arbetslivstryggheten, som nytt trygghetssystemet vid arbetslöshet och sjukdom skulle innebära att alla kommer att omfattas av en arbetslöshetsersättning. Den bör ha lika villkor för alla och omfatta både grundersättning och inkomstbortfall. Utöver den statliga ersättningen vid arbetslöshet bör fackföreningarna kunna erbjuda kompletteringsförsäkring så som görs till sjukförsäkringen.