ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub391 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas. De kunskaper och färdigheter som vi fick under skolåren, under yrkesutbildningen och på högskolan varar inte längre livet ut. På dagens arbetsmarknad krävs i stället ständigt nya grundläggande färdigheter, kvalifikationer och erfarenheter för att man som individ ska hänga med i arbetet. Brister i färdigheter och fel typ av färdigheter ses av många som ett viktigt skäl till att arbetslösheten är på hög nivå i vissa regioner och för mindre gynnade grupper i samhället. handlar det inte bara om IT-kunskaper utan också om breda kunskapsområden som alla omfattar flera färdigheter, till exempel att lära sig främmande språk, att förvärva tekniska kunskaper, att kommunicera, prestera och bedöma. Arbetslivets kompetensbehov ställer i sin tur stora krav på det nationella utbildningssystemets förmåga att möta kraven på ett livslångt lärande. Att integrera lärandet på ett fastare sätt in i vuxenlivet är en mycket viktig uppgift liksom att omsätta det livslånga lärandet i praktiken. De personer som av olika skäl inte klarat av att förvärva basnivån på grundläggande färdigheter måste erbjudas nya tillfällen att göra detta, oavsett hur ofta de misslyckats eller inte tagit emot det som erbjudits. De formella systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning såväl grundläggande och högre utbildning som fortbildning och vuxenutbildning har ansvar för att så långt som möjligt se till att var och en förvärvar, uppdaterar och behåller en viss miniminivå på färdigheterna. Men för att det livslånga lärandet ska vara möjligt måste utbildningssystemen anpassas mer till elevernas och studenternas förutsättningar. En stor grupp gymnasieelever klarar inte av sina studier som står till deras förfogande, vilket för många leder till ofullständiga betyg och därmed ingen gymnasieexamen. Elevers mognad och förmåga till inlärning kan variera betydligt, och detta måste vägas in i processen kring det livslånga lärandet, annars riskerar en stor grupp unga människor att ställas utanför arbetsmarknaden och vidare studier. Mot den bakgrunden anser jag att man bör pröva om gymnasieskolans treåriga program ska kunna förlängas med till att gälla elever mellan och att studiebidrag ska utgå som studierna pågår.
mot · GW02Ub392 · 2008-10-03 00:00:00 — Behovet av en nationell utbildning till barnskötare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över huvudmannaskapet för den nationella utbildningen för barnskötare. Förskolan är grunden för det livslånga lärandet. Det är viktigt att det finns gott om pedagogiskt utbildad personal som kan ta till vara och stimulera barnens utveckling på ett riktigt sätt. Det är också viktigt att personaltätheten är sådan att förskolan är en plats där alla barn blir synliga och får sitt utrymme. Barngrupperna måste minska för att kunna nå en maximalt trygg och utvecklande miljö för de små barnen. När förskolan startade fanns två syften, dels att ge båda föräldrarna, eller den ensamstående föräldern, en möjlighet att delta i arbetslivet och ändå kunna känna trygghet för sina barn, dels att få en extra pedagogisk stimulans för barnet och ge det möjlighet att utvecklas tillsammans med andra barn. Förskolan har mer och mer gått över på det sistnämnda, vilket inte är fel eftersom förskolan är en mycket viktig kugge i det livslånga lärandet. Men de barn som vistas långa dagar på förskolan har stort behov också av omsorg och trygghet. utbildas framför allt lärare med inriktning på de lägre åldrarna för denna verksamhet. Gymnasieskolan har ett barn- och fritidsprogram som är en bra grund för dem som vill arbeta inom förskolan, men den är ingen fullvärdig barnskötarutbildning. På uppdrag av den socialdemokratiska regeringen tog 2004 fram en kursplan för en påbyggnadsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. kunde också bevilja bidrag till de kommuner som anordnade utbildning. var det endast tre kommuner som ansökte och fick bidraget, sammanlagt 90 platser. har stödet till komvux radikalt minskat och lagts in i det generella statsbidraget. Det är alltså kommunerna själva som avgör om det ska startas någon barnskötarutbildning i landet eller inte med den påföljden att det finns ingen möjlighet för en student som är intresserad av att läsa till barnskötare att själv söka till en nationell utbildning om inte någon kommun anordnar en. Ofta har det funnits ett eget behov av påbyggnad för de egna anställda i de fall då kommunerna anordnat utbildning. Behovet av en nationell utbildning till barnskötare är stort eftersom de flesta kommuner ändå valt att ha två yrkeskategorier anställda i förskolan. Det är inte tillfredställande att det inte finns garantier för att det anordnas utbildningar runtom i landet. Därför bör få i uppdrag att undersöka möjligheterna till annan huvudman för den utbildning till barnskötare som ligger under den kommunala vuxenutbildningen. i (s)
mot · GW02Ub393 · 2008-10-03 00:00:00 — En nationell utbildning till undersköterska tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell utbildning till undersköterska. kommer antalet personer att vara betydligt fler än de är . Samhället måste stå rustat för att möta dessa äldre och kunna ge dem ett värdigt liv även på ålderns höst. Det är viktigt att den personal som arbetar inom äldrevården och på äldreboenden får komplettera sin tidigare utbildning och att de som kanske arbetat länge får möjlighet att få relevant utbildning. Det sker också ett generationsbyte inom äldrevården. Vi har bra kompletteringsfortbildning för personer med erfarenhet. Det finns bra kurser för dem som vill lära sig mer och få fördjupad kunskap i t.ex. palliativ vård eller demenssjukdomar. Det som saknas är en bra och omfattande grundutbildning till undersköterska. klassas den utbildning våra ungdomar får på gymnasiets omsorgsprogram som undersköterskeutbildning. Det är säkert en bra grund men långt ifrån en heltäckande utbildning för de uppgifter en undersköterska får och behöver ha kunskap om när hon eller han kommer ut i arbetslivet. väljer många äldre att bo kvar hemma så länge som de kan, och därför är vårdbehovet oftast högt när man kommer in på ett äldreboende eller ansöker om stöd och hjälp i hemmet. Med den utbildning som de unga får som kommer ut direkt från gymnasieskolan är det inte alltid lätt att tillmötesgå eller känna sin trygg med sina viktiga arbetsuppgifter. Därför bör regeringen överväga att ge i uppdrag att ta fram en kortare eftergymnasial yrkesutbildning till undersköterska som ger en fullvärdig kompetens som motsvarar de krav som ställs på en undersköterska. i (s)
mot · GW02Ub395 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till punktskrift. För att kunna fungera på ett bra sätt i samhället och i vardagen bör varje människa ha ett läs- och skrivspråk. Har man inte det är möjligheterna till ett aktivt liv med arbete och fritid starkt begränsade. Många gravt synskadade personer befinner sig just i den situationen. Möjligheten till att lära sig punktskrift är begränsad på grund av en oklar ansvarsfördelning inom samhället. Hälso- och sjukvården har genom syncentraler ansvaret för synskadades rehabilitering, vilken omfattar många olika delar. De flesta syncentralerna kan ge en introduktion för att komma i gång med punktskrift, men den mer omfattande undervisning och träning som behövs och som kan ta upp till att genomföra är inte möjlig genom syncentralernas försorg. Att skaffa sig ett nytt läs- och skrivspråk är knappast heller en hälso- och sjukvårdsfråga. I stället borde det vara en utbildningsfråga. Det finns inte någon lag som garanterar undervisning i punktskrift till en person som i vuxen ålder blivit synskadad. Det finns ingen självklar rätt och ingen självklar plats där man som synskadad kan få en längre sammanhängande undervisning med god kvalitet. Vi anser att personer med grava synskador måste garanteras en god undervisning i punktskrift för att kunna vara aktiva och delta i samhällslivet. Detta är ett mål att eftersträva eftersom ställer sig bakom FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder där det bland annat klart framgår att man ska arbeta för att personer med synskador ska ha rätt att lära sig punktskrift. är det punktskriftens uppfinnare föddes. Det är därför en lämplig tid för att lagstifta om punktskriften. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02Ub398 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att kvinnors mänskliga rättigheter, beskrivna i Cedaw, bör ingå i högskolor och lärosätens kurser och program. På högskolenivå har det vid ett antal lärosäten vuxit fram kortare och längre kurser samt program med MR-inriktning. Även kommer kurser och program med MR-inriktning att starta. Därutöver brukar även vissa högskolor inom ramen för juristlinjen erbjuda kortare valbara kurser inom MR. Det finns även vissa lärarhögskolor där MR-frågorna berörs, framförallt inom valbara kurser i religionsvetenskap samt i etik- och livsåskådning. Ett lärosäte, Teologiska högskolan i , ger en kortare kurs om kvinnors mänskliga rättigheter ur ett juridiskt, feministiskt och sociologiskt perspektiv. Kursen omfattar även introduktion till de folkrättsliga konventioner och instrument som fastställer kvinnors fri- och rättigheter. Men i övrigt saknas uppgifter om kvinnors mänskliga rättigheter trots att vi vet vikten av detta område mot bakgrund av kränkningarna av kvinnors mänskliga rättigheter. Sittande regering säger å ena sidan att arbetet för mänskliga rättigheter och mot diskriminering är en prioriterad fråga, å andra sidan påtalar regeringen att har ett decentraliserat utbildningssystem och därmed självt styr över dessa frågor varför några åtgärder ännu inte vidtagits. Det är inte tillräckligt. Regeringen bör därför överväga att utreda åtgärder för att kvinnors mänskliga rättigheter ska ingå i högskolors och lärosätens kurser och program med MR-inriktning på ett sätt som lägst motsvarar det som krävs för att förverkliga kvinnokonventionen, Cedaw.
mot · GW02Ub399 · 2008-10-02 00:00:00 — Ökat kommunalt inflytande vid etablering av friskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat kommunalt inflytande vid etablering av friskolor. har det skett en kraftig ökning av antalet fristående skolor i vårt land, och det finns inga tecken på att intresset för att etablera friskoleverksamhet kommer att dämpas. godkänner de ansökningar som uppfyller de formella villkoren trots att det medför överetablering och påföljande ekonomiska problem för både friskola och den kommunala skolan. Kommunernas inflytande över utvecklingen i detta sammanhang är mycket begränsat och tar sällan hänsyn till att de aktuella kommunerna avstyrker etablering. Detta innebär att kommunernas planering och dimensionering av skolverksamheten blir allt svårare. Kommunerna har i uppdrag att dimensionera skolverksamheten utifrån det antal elever som finns inom kommunen. En etablering av en fristående skola försvårar givetvis kommunernas beräkning av kostnader och resurser. En del av pengarna som skulle gå till en skola måste istället gå till friskolan. När den kommunala skolan gör förändringar av skolstrukturen, lägger ner skolenheter, ändrar årskursindelningen m.m, uppstår ofta missnöje och problem vilket bidrar till att fler friskolor uppstår som en protest mot detta. Det blir en sorts moment 22 som är mycket vanligt i mindre kommuner med många landsbygdsskolor och där elevunderlag och ekonomi styr mot färre skolenheter. Det är inte försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi, och därmed våra gemensamma skattemedel, som sker utan att kommunen kan förhindra det. Risken är stor att det kommer att finnas alltför många skolor för alltför få elever i många kommuner. Att många elever ändrar sig och flyttar tillbaka från fristående skolor till den kommunala skolan under pågående läsår gör inte saken lättare för kommunerna, då det alltid måste finnas plats inom den kommunala skolverksamheten för alla elever. Det finns också exempel på friskolor som har upphört mitt i en termin och där den kommunala skolan har det absoluta kravet på sig att ta hand om eleverna eftersom friskolorna som upphör inte tar något ansvar. Det är kommunerna som känner till de lokala förhållandena och kan tillföra viktiga infallsvinklar till den bedömning som slutligen fattar beslut utifrån. Kommunernas roll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därför stärkas och ses över.
mot · GW02Ub400 · 2008-10-03 00:00:00 — Sfi för invandrare med funktionsnedsättningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi för invandrare med funktionsnedsättning. Sfi-undervisningen är ett kommunalt ansvar och det är oftast komvux som brukar ansvara för undervisningen av invandrare som anlänt till . Alla ska påbörja sin sfi-undervisning efter det att uppehållstillstånd givits. Detta är praxis och ett krav på invandraren. Men vilket krav har kommunerna på sig för att tillhandahålla sfi-undervisning för dem med särskilda behov, till exempel till dem med någon form av funktionshinder? Det finns inga krav på kommunerna att dessa ska tillhandahålla anpassad undervisning inom den utsatta tiden, medan invandraren fortfarande har kravet på sig att påbörja sin undervisning . Lagstiftaren har uppenbarligen förutsatt att kommunerna lever upp till kravet om en god och tillgänglig sfi-undervisning för alla inom den stipulerade tiden, utan att tänka på att det också finns elever med kommunikationshandikapp. Tilltron till kommunernas kapacitet och prioriteringar är hög, men undervisningen för dessa elever fungerar inte i praktiken. kan varken synskadade, hörselskadade eller döva elever få hjälpmedel . De kan heller inte få anpassade läromedel eller lärare med specialkunskap inom dessa . Det kan ta åtskilligt innan läkarintyg och annat ordnats och hjälpmedel finns på plats. Innan hjälpmedlen finns kan man heller inte påbörja produktionen av läromedel till synskadade. Lärarna är inte alltid behöriga och vet sällan något om specialpedagogik. Ingen samlad information finns heller tillgänglig i ämnet. Om det ska finnas krav på den ena parten från statsmakterna, måste det också finnas motsvarande krav från staten på utföraren, alltså på kommunernas och landstingens hjälpmedelsverksamhet samt den nya Specialpedagogiska skolmyndigheten, som borde ha till uppgift att underlätta för den nyanlända invandraren att få påbörja undervisning i svenska. Att regeringen överväger att utreda hur kommunerna kan tillhandahålla kvalitativt likvärdig sfi-undervisning för alla nyanlända invandrare vilket ska inkludera också dem med någon form av funktionshinder. Att regeringen överväger att utreda hur sfi-undervisningen ska kunna påbörjas även för dem med någon form av funktionshinder. Att regeringen överväger att utreda om statliga Talboks- och (TPB) ska få ansvar för litteraturförsörjningen för sfi-elever med synskada för att garantera en kvalitativ och effektiv produktion av studiematerial. Att regeringen överväger att ge i uppdrag till förslagsvis och Specialpedagogiska skolmyndigheten att utforma en kurs i specialpedagogik som riktar sig till sfi-lärare för att på detta sätt garantera en bättre kvalitet på sfi-undervisningen.
mot · GW02Ub405 · 2008-10-01 00:00:00 — Fortsatt satsning på validering tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt satsning på validering. Valideringsdelegationen tillsattes och hade ett tidsbegränsat uppdrag t.o.m. . Dess arbete har varit mycket viktigt för att hitta vägar för en förhoppningsvis snabbare hantering och likvärdig validering i hela . Valideringsdelegationen har arbetat med att ge vägledning, och den har funnit att begreppet vägledning används för en mängd skiftande insatser i samband med validering, utbildning och arbetsmarknadsfrågor. Oklarheter om den faktiska innebörden av vägledningsinslag i valideringsprocessen leder lätt till missförstånd vid kvalitets- och processbeskrivning. Vägledning bör exempelvis kunna urskiljas bland besläktade insatser såsom coachning, information, administration, mäklande verksamhet osv. De kännetecken som man utgår från när det gäller definitionen av vägledning är följande: Det föreligger eller man upplever ett problem att lösa eller förstå. Utgångspunkten är personens självbild. Syftet är en förändring av attityd eller handlingsberedskap. Kontakten har formen av dialog. Den som vägleder gör det i en professionell roll till vilken man kan knyta förväntningar på opartiskhet, ansvar, kompetens, integritet osv. Valideringsdelegationens arbete har bl.a. gått ut på att klarlägga kunskapsnivån, anpassa innehållet i studierna och därmed få möjlighet att förkorta studietiden för den enskilde. Det arbete som Valideringsdelegationen gjort är oerhört värdefullt både för vårt samhälle och för den enskilda personen. Regeringen bör se över möjligheterna att fortsätta valideringsarbetet, så att detta viktiga arbete kan fortsätta.
mot · GW02Ub407 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. finns det en uppsjö av aktörer utöver kommuner som anordnar gymnasieutbildning. Detta sker med finansieringen av skattemedel men det finns ingen styrning av dessa utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov. Arbetsmarknadsutsikter efter utbildningen är inte det primära som utbildningarna marknadsförs med, utan eleverna lockas till utbildning med bärbara datorer, attraktiva utlandsresor med mera. Alla prognoser pekar på att det kommer att saknas arbetskraft i inom vissa branscher de kommande decennierna. Därför är det viktigt att vi tar ansvar och styr upp det så att både ungdomar och samhället har större nytta av gymnasieutbildningarna. Regeringen bör utreda möjligheten att uppnå en bättre styrning mot det kommande behovet av arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · GW02Ub408 · 2008-10-02 00:00:00 — Fördelning av statliga medel till vuxenutbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anslag till vuxenutbildning. Det bästa sättet att satsa är att satsa på utbildning. Alla människor måste ges möjlighet att förverkliga sina drömmar, oavsett tidigare utbildningsnivå. Goda kunskaper blir allt viktigare för den egna utvecklingen och för att förstå och delta i samhället. Kunskap är också viktigt för framtida konkurrenskraft. Därför är det viktigt att se till att det inte finns återvändsgränder i utbildningssystemet. De som av någon anledning missat utbildning ska alltid kunna ta igen och komplettera den senare i livet. Alla som vill välja ny bana i livet ska kunna skaffa sig den utbildning som krävs. Denna syn har legat till grund för mycket stora satsningar på lärande och utbildning av tidigare socialdemokratiska regeringar. En av den borgerliga regeringens besparingsåtgärder för att finansiera sina stora skattesänkningar är försämringen av de statliga anslagen till vuxenutbildning. Den totala effekten av försämringen som enligt regeringens besked inte återställs fullt ut är i sig mycket beklagligt, men då regeringen väljer att lägga ut de resurser som staten satsar på vuxenutbildning utan att ta hänsyn till kommunernas behov av denna typ av utbildning, drabbas de kommuner där medborgarna har ett stort behov mycket hårt. Medan dessa kommuner får göra kraftiga nedskärningar i viktig utbildning kan andra rika kommuner i stället sänka skatterna för dessa medel. Därmed ökar klyftorna och färre får chansen att gå från arbetslöshet till utbildning och därefter arbete. Det är rimligt att det statliga stödet till vuxenutbildning har en fördelningsprofil som innebär att kommuner där behoven är större får mer än kommuner med små behov. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med ett förslag som bygger på detta synsätt.
mot · GW02Ub409 · 2008-10-02 00:00:00 — Utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgen trädde i kraft . Syftet med lagen är att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som dömts för vissa brott anställs inom de aktuella verksamheterna. Arbetsgivaren blev skyldig att kräva ett brottsregisterutdrag från den person man vill anställa. Registerutdraget ska innehålla uppgifter om alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB samt även andra brott som innefattar allvarliga kränkningar av andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barnpornografibrott. Uppgifter som är mer än gallras i regel ur belastningsregistret. Lagen förbjuder inte arbetsgivaren att anställa personen om denne varit dömd, men personer som inte lämnat ett registerutdrag får inte anställas. Ingen skillnad görs mellan offentligt bedriven verksamhet och verksamhet som bedrivs av enskilda. Lagen omfattar alla utan undantag för någon personalkategori som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorgen. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. anmäldes nästan 1 300 fall av sexualbrott riktade mot 1517-åringar enligt . Jag menar att lagen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar, och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga. Eftersom elever i normalfallet är minderåriga under gymnasiets första och andra år, bör alltså lagen gälla även dem som söker arbete i gymnasieskolan. Därför bör regeringen skyndsamt överväga att utreda att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnomsorg till att även omfatta anställda i gymnasieskolan.
mot · GW02Ub410 · 2008-10-01 00:00:00 — Hållbar konsumtion för barn och unga tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hållbar konsumtion för barn och unga. I dagens konsumtionssamhälle möter ungdomar ständigt en lång rad erbjudanden som kan vara svåra att överblicka konsekvenserna av. I allt för många fall kan vi se konsekvenserna av att människor inte alltid behärskar denna situation utan gör kortsiktiga och felaktiga val som till slut kan innebära att de fastnar i skuldfällan. har tagit fram skolmaterial om privatekonomi, konsumentskydd och hållbar konsumtion. På sin webbplats har man tips för ungdomar och idéer för skolans arbete med konsumentfrågor. Det är mycket viktigt att skolan lär ut konsumentkunskap och därmed blir den viktigaste kunskapskällan istället för att massmedier kliver in och tar den rollen och ökar risken för ungdomar att hamna i konsumtionsfällan och därmed kanske också skuldfällan. information kring dessa frågor har varit en stor hjälp i ungdomars och skolans arbete. Hur kommer det att fungera framöver när arbete med tillgänglighet till service upphör enligt regeringens proposition 2007/08:78? Vi menar att skolan och lärarna kan och måste spela en viktig roll på detta område. Det handlar om att uppfylla läroplanens mål om att förbereda eleverna för vuxenlivet och arbetsmarknaden. Det behövs utbildning för hållbar utveckling och hållbar konsumtion. Kunskap är en avgörande faktor för att hållbar konsumtion ska uppnås. Det är därför nödvändigt att den genomsyrar all utbildning, från förskolan och skolan till högskolan och folkbildningen. Runt om i landet bedrivs spännande förskole- och skolprojekt, till exempel i att träna barn och ungdomar i att budgetera och kalkylera kostnader, så kallad konsekvensekonomi. Förhoppningsvis kan detta ge starkare och mer välinformerade konsumenter . Tv-program som Lyxfällan blir då överflödiga. En översyn bör göras för att undersöka hur man på bästa sätt kan stödja och uppmuntra alla goda förslag, idéer och projekt inom detta område.