mot · GW02MJ459 · 2008-10-03 00:00:00 — Den svenska miljöpolitiken i EU I den här motionen föreslår åtgärder som gör skillnad för bättre klimat och ett renare och rikare hav som vi anser att ska driva i EU. Vi yrkar bl.a. att regeringen agerar för att EU:s mål vad gäller minskade utsläpp av växthusgaser höjs från till 2020, för billigare vegetarisk mat, för skärpning av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, för utbyggnad av EU-gemensam vindkraft till havs, för ökat klimatbistånd, för ett moratorium för storskaligt torskfiske i , , och , för att EU:s orättfärdiga fiskeavtal med utvecklingsländer avbryts, för satsningar på stora musselodlingar för renare hav, för förbud av bottentrålning i EU:s vatten och för att man inför krav på katalysator för sjöfarten på EU:s vatten samt ändrar linje och agerar i enlighet med försiktighetsprincipen vad gäller GMO. 5.1Höj EU:s klimatmål från till 20208 5.2Gör det billigare att äta grönt9 5.3Satsa på forskning av moderna klimatanpassade livsmedel10 5.4Anta en handlingsplan för minskade resor11 5.6Klimatanpassa och jämställ EU:s infrastruktursatsningar12 5.7Inför kilometerskatt för sjöfarten12 5.8Inför katalysatorkrav för fartyg som trafikerar vatten13 5.9Kilometerskatt för tunga fordon13 5.10Begränsa utsläppen från personbilar14 5.11Certifiera bränslen för social och ekologiskt hållbar utveckling14 5.12Avskaffa EU-tullen på etanol15 5.13Flygtrafiken ska stå för sin klimatpåverkan15 5.14Se till att handelssystemet med utsläppsrätter fungerar16 5.15Satsa på gemensam havsbaserad vindkraft17 5.16Fasa ut stödet till forskning på kärnkraft och fossil energi18 6Solidariskt stöd till dem som drabbas värst av klimatförändringarna18 6.2Underlätta spridning av grön teknik19 6.3Nya EU-resurser till klimatbistånd19 7Skärpt politik för renare och rikare hav20 7.2Inför torskfiskestopp i , , och Nordsjön21 7.3Fasa ut subventionerna till det fossila överfisket21 7.4Inför förbud mot bottentrålning i EU:s vatten22 7.5Avbryt EU:s orättfärdiga fiskeavtal utanför Europa22 7.6Satsa på musselodlingar för renare hav24 7.7Avsätt fler fiskefria områden24 7.8Fasa ut subventioner till konstgödsel och bekämpningsmedel25 7.9Reglera djurhållningen i kustnära zoner25 8.1Respektera medborgarnas vilja gör EU till en GMO-fri zon26 8.2Märk produkter där GMO ingår i livsmedelskedjan26 8.3Skärp tillståndsgivningen, kontrollen och ansvaret för GMO26 9För friska och välmående djur27 9.1Levande djur är inga varor28 9.2Sverige ska ta ledningen i stoppet av exportbidrag28 9.4Inför nytt system för närproducerade livsmedel29 9.5Stöd forskning för alternativa djurförsök29 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s klimatmål till 2020 ska vara jämfört med nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att ett slutdatum då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att kraftfoder som används till djuruppfödning beläggs med en miljöavgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett mål för minskad köttkonsumtion till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat stöd till forskning om klimatanpassad livsmedelsproduktion och nya moderna vegetariska livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU agerar för en handlingsplan för minskade transportbehov.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för kriterier inom offentlig upphandling för möjlighet att vid upphandling ta klimatansvar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU verka för investeringar som leder till ett klimatanpassat och jämställt transportsystem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över hur en kilometerskatt för sjöfarten i skulle kunna införas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agera för att EU inom IMO ska anta nya regler med krav att fartyg som trafikerar vatten ska ha katalysator.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska agera för samordning av medlemsstaternas nationella kilometerskatter för tunga fordon.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska verka för minskade utsläppsnormer för nya personbilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU i direktivet om förnybara energislag antar så strikta hållbarhetskriterier för biodrivmedel att förskjutningseffekter som innebär skövlad regnskog hindras.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agera för att EU-direktivet om förnybara källor utformas till ett minimidirektiv som ger EU:s medlemsländer möjlighet att ställa högre ekologiska och sociala hållbarhetskriterier.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en internationell certifiering för hållbar odling av bioenergi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att alla former av fordonsbränslen certifieras utifrån kriterier om en hållbar produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU ska verka för att tullavgifterna för etanol utanför EU tas bort.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kraftfullt bör agera för att öppnar för beskattning av flygbränsle.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera både i EU och i FN för att den internationella luftfartens klimatpåverkan inkluderas i den internationella klimatkonventionen efter 2012. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka i EU för att flygets möjligheter att köpa utsläppsrätter från andra sektorer begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att utsläppsrätter i EU:s handelssystem auktioneras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för EU:s medlemsländers rätt till nationella åtgärder inom handelssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem ska kunna användas av medlemsstaterna till klimatanpassade åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att nationella klimatskatter kan behållas tills EU:s handelssystem med utsläppsrätter minst garanterar nivån på de utsläppsminskningar som dessa skatter bidrar till.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU:s handelssystem ska leda till utsläppsminskningar . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på en mellanstatlig etablering av vindkraftverk i , den övriga och Östersjön.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s forskningsmedel för kärnkraft och fossil energi fasas ut och ersätts med forskning om förnybar energi.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att CDM-projekt certifieras både ur miljöhänseenden och ur sociala hänseenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändrad EU-lagstiftning på patentområdet för att lättare sprida grön teknologi.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att det i EU:s budget inrättas en särskild budgetpost för klimatbistånd.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att nya EU-medel avsätts för renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom CAP:s hälsoöversyn bör verka för att EU:s bidrag och subventioner inom jordbruk och transportsektorn bidrar till att förbättra miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU agera för minskade sillfångster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU agera för ett stopp för storskaligt torskfiske till dess att återhämtningen kan garanteras i , , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att EU:s subventioner som bidrar till att underhålla en överdimensionerad fiskeflotta och subventionerar fiskarnas fossila bränslen fasas ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att i enlighet med försiktighetsprincipen förbjuda bottentrålning i EU:s vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s orättfärdiga fiskeriavtal med länder utanför EU upphävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att ekonomiska subventioner till EU:s fjärrfiske upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att EU:s framtida fiskeriavtal ska garantera att fisket i tredjelands vatten sker på verkliga överskottsresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att efterlevnaden och fångstrapporteringen av EU:s fiskeavtal skärps. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de utvecklingsåtgärder som finansieras inom EU:s fiskeavtal garanteras genom uppföljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på konsekvensbeskrivning av nya fiskeavtal och protokoll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om satsningar på och finansiering av musselodling för minskad övergödning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att agera i EU för att fler skyddsområden med fiskeförbud avsätts i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att skattesubventioner till övergödningen av EU:s hav upphör. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU ska verka för odlingsförbud och andra begränsningar för jordbruk och djurproduktion inom känsliga kustområden i avrinningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska linjen i EU gällande GMO ska respektera både försiktighetsprincipen och subsidiaritetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för bindande ansvarsregler för dem som är skyldiga till spridning av GMO. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättande av en fond för att kompensera för miljöskador och ekonomiska skador av GMO. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att levande djur ska undantas från EU:s princip om varors fria rörlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska sluta ta emot och betala exportbidrag för levande djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för att djurtransporter inte får överstiga . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för medlemsländers rätt att införa nationella hårdare krav gällande djurtransporter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för ett nytt regelsystem på EU-nivå som gynnar närproducerade livsmedel och lokala slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU ska agera för ökade forskningsanslag till alternativa djurförsök. 1 Yrkandena 6 och 810 hänvisade till TU. 2 Yrkande 7 hänvisat till FiU. 3 Yrkandena 11, 18 och 24 hänvisade till SkU. 4 Yrkandena 13, 14, 17, 26, 27 och 29 hänvisade till NU. 5 Yrkande 30 hänvisat till UU. I debatten används ofta argumentet att ska vara med i Europeiska unionen för miljöns skull. Faktum är att utvecklingen inom EU på flera områden går i en riktning som inte är ekologiskt hållbar. Utsläppen i EU ökar från trafik, jordbruk, avlopp och kemikalier. Trots att EU spelat en viktig roll i FN:s klimatförhandlingar är EU en av få organisationer i världen som kan förhindra enskilda länder att gå före på miljöområdet. EU hindrar oss att införa hårdare miljökrav, exempelvis utsläppskrav på bilar, färgämnen i mat eller lägre moms på ekologiska produkter. En majoritet av EU:s invånare och lantbrukare vill inte ha genetiskt modifierade grödor (GMO). Trots det har EU öppnat marknaden för de företag som har vinstintressen inom gentekniken. EU:s katastrofala fiskepolitik, som utgått från yrkesfiskarnas villkor och trotsat forskarnas varningar, är ett skräckexempel. Felaktiga beslut och felaktiga subventioner har lett till utfiskade hav. Enskilda medlemsländer har hindrats att införa fiskestopp fast detta hade behövts . Enligt den opinionsundersökning som låtit genomföra den 1618juni 2008 anser en majoritet av svenskarna att EU:s målsättning om att minska utsläppen av växthusgaser till 2020 är otillräcklig. Svenska folket anser också att vi bör införa ett förbud mot storskaligt torskfiske i . Trots vår EU-kritiska hållning gör vi allt vi kan för att forma EU i grön riktning. Att minska utsläppen av växthusgaser och förorenade utsläpp i haven är mest prioriterade frågor även på EU-nivå. För att EU ska utgöra en miljöaktör som är värd namnet menar att EU:s grundläggande marknadsliberala princip att varor och tjänsters fria rörlighet alltid ska gå före miljöhänsynen då dessa intressen står emot varandra måste förändras. När det gäller miljöpåverkan är det också avgörande att EU-besluten sker med bindande miniminivåer och att ett reglerande förfarande för sanktioner införs i de fall då inte besluten följs. Vi menar att följande politiska förslag i den här motionen är avgörande för att skapa en ekologiskt hållbar framtid. 5.1Höj EU:s klimatmål från till 2020 anslöt sig EU och de andra deltagande länderna till FN:s klimatpanels (IPCC) forskningsrapport som kräver minskningar på i den utvecklade världen . Ska den rika världen nå detta mål måste EU driva på. presenterade det som kommit att kallas EU:s klimat- och energipaket. Paketet består av en översyn av direktiv rörande klimat- och energiområdet samt konkreta minskningskrav för EU:s medlemsländer. Totalt föreslås EU minska sina utsläpp till 2020 jämfört med nivåer. Detta mål menar vi rimmar illa med vad EU förbundit sig till på året innan. EU beslutade även att om ett nytt internationellt avtal kommer till stånd som kan ersätta Kyoto med ambitiösa minskningskrav på andra delar av världen, ska tjugoprocentsmålet höjas till . Oavsett detta gäller ändå inte tjugoprocentsmålet fullt ut inom EU. En stor del av minskningarna kommer att göras genom projekt i utvecklingsländer som i-länder kan tillgodoräkna sig som minskningar på hemmaplan. De politiska ambitionerna att möta klimathotet måste höjas markant. Detta görs bäst genom att vi själva tar ansvar och gör de kraftigaste minskningarna bland i-länderna. Människans utsläpp av växthusgaser påverkar klimatet kraftigt. FN:s klimatpanel uppskattar att jordens medeltemperatur kan öka med 1,16,. Redan nu syns effekter av klimatförändringen i samhälle och natur. Regeringen bör därför agera för att EU höjer målsättningen och minskar utsläppen med jämfört med nivåer . Av dessa ska minskas inom EU och 10procent kan åstadkommas genom verksamheter i utvecklingsländer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. måste utsläppen ned av nivåer. Ju större insatser man gör , desto lättare kommer det att bli att uppnå de stora minskningarna till 2050. Att kräva att EU ska sänka utsläppen till 2020 är därför i linje med den utvecklingen. För att nå denna målsättning är det nödvändigt med genomgripande åtgärder. 5.2Gör det billigare att äta grönt äts mer kött . Köttindustrin och boskapssektorn står för en större klimatpåverkan än världens transporter. Det är hög tid att ifrågasätta dagens köttkonsumtion och låta köttet bära sina miljökostnader. har den globala köttproduktionen femfaldigats. Enligt long shadow står boskapssektorn för av de globala klimatpåverkande utsläppen. Och 2050 förväntas den globala konsumtionen av kött ha mer än fördubblats jämfört med nivåer från till . Det finns alltså all anledning att sätta fokus på djurindustrin som ett globalt miljö- och resursproblem. Nästan 40procent av världens spannmål används till djuruppfödning, i EU ligger siffran på närmare 80procent. För att upprätthålla den höga konsumtionen av animalier måste EU importera stora mängder foder från andra länder. importerades exempelvis drygt soja till EU:s djurindustrier (importerar nästan /år). Detta motsvarar 20procent av hela EU:s odlingsareal. EU är en del av problemet med djurindustrins stora klimatpåverkan. I och klimatet EU blundar och förvärrar, konstaterar vi att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av så kallade interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, så att försäljningen av dem därmed ska öka. bör agera för ett slutdatum då dessa kontraproduktiva subventioner som stöder kött och mejeriindustrin ska vara utfasade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För att priset bättre ska avspegla köttproduktionens miljökostnader och öka lönsamheten för spannmål i vegetabilisk produktion samt gynna ekologisk och naturbetesbaserad köttproduktion bör även agera i EU för att kraftfoder som används till djuruppfödning beläggs med en miljöavgift. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En viktig åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser och nå FN:s klimatmål är att minska köttproduktionen och konsumtionen. I detta arbete är det viktigt att gynna utvecklingen mot en klimatanpassad kost. Vi anser att regeringen ska agera för att ett mål för minskad köttkonsumtion till 2020 införs på EU-nivå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. För svensk del skulle det innebära att återgå till den köttkonsumtion vi hade vid EU-inträdet. För att gynna en klimatanpassad kost som bidrar till EU:s klimatmål måste även priset på vegetarisk mat, grönsaker och frukt sänkas. 5.3Satsa på forskning av moderna klimatanpassade livsmedel För att nå klimatmål och miljömål är det viktigt att livsmedelsutvecklingen förändras för att bidra till minskad negativ miljöpåverkan. Vi måste börja äta på ett nytt sätt. I slutrapporten äta för en bättre miljö slog 1997 fast att svenskarna endast kan äta fjärdedelen av all den mat av kött, fågel och korv som konsumeras. Även konsumtionen av mjölkprodukter måste minska, med ungefär en fjärdedel. Den tillsammans med andra rapporter om livsmedlens miljöpåverkan borde ligga till grund för en landsomfattande folkbildningskampanj om vegetariska livsmedels miljövinster. Kraven på livsmedlen blir allt större och detta leder till ett ökat behov av fördjupad kunskap inom alla länkar i livsmedelskedjan ända fram till individens hälsa. Livsmedelsproduktionen måste bli mer klimatmedveten för att kunna utgöra en av grundpelarna i det hållbara samhället, och människor måste få bra underlag för att fatta sina beslut. Bättre förståelse för sambanden mellan mat och hälsa och miljö ger positiva effekter för såväl individ som samhälle. Det behövs kraftfulla satsningar på forskning som ger en förstärkt vetenskaplig grund för utformningen av framtida råd om mat- och motionsvanor. Den stora utmaningen för branschen är att erbjuda produkter som konsumenten upplever som goda, nyttiga, attraktiva miljö- och klimatvänliga och rättvist producerade produkter som också har positiv inverkan på såväl individens hälsa som på folkhälsan. Nya moderna vegetariska livsmedel behöver utvecklas. Ett helhetsperspektiv behövs för att skapa samverkan mellan ekonomisk tillväxt, hälsokonsekvenser, miljöskydd och social rättvisa. bör agera för att EU ger ett ökat stöd till forskning för klimatanpassad livsmedelsproduktion och utveckling av moderna vegetariska livsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.4Anta en handlingsplan för minskade resor För att nå klimatmålen och minska utsläppen av växthusgaser måste resor med flyg och på väg minska. För att uppnå detta bör en transporthierarki införas på EU-nivå som tydligt anger vilka transportslag som ska prioriteras och som ska genomsyra beslut som rör kommunikationer. Vid behov av kommunikation gäller det första beslutet om det är nödvändigt att förflytta sig fysiskt. Finns behov bör detta göras i första hand genom gång eller cykel. Är det inte möjligt ska kollektiva transportmedel användas såsom buss, spårtrafik och järnväg. Därefter kommer vägtransporter och då i första hand de som drivs med drivmedel som inte påverkar miljön negativt. I sista hand ska flyg användas. För att minska resor och transporter i första steget har IT-sektorn en viktig roll. Världsnaturfonden (WWF) har i en rapport visat att koldioxidutsläppen i EU kan minska med genom ganska enkla IT-lösningar. Av rapporten framgår att om hälften av alla anställda medborgare i EU skulle ersätta ett fysiskt möte med en telekonferens, skulle utsläppen av koldioxid minska med drygt koldioxid. Om av alla affärsresor i EU-länderna ersattes med en videokonferens skulle det reducera utsläppen med drygt koldioxid. De virtuella mötena kan alltså kraftigt reducera utsläppen. För att möjliggöra en sådan utveckling krävs en samlad handlingsplan och en övergripande strategi. Regeringen bör agera i EU för att en transporthierarki antas på EU-nivå samt att en handlingsplan tas fram för hur IT-teknik kan utnyttjas för att minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. De grundläggande principerna för offentlig upphandling utgår från likabehandling och icke-diskriminering samt EU:s princip om fri rörlighet av varor och tjänster. Detta är i princip grunden för den sanslösa ökningen av transporter i EU och motverkar både minskade klimatutsläpp från transportsektorn och hindrar en hållbar samhällsutveckling mot lokal produktion och konsumtion av livsmedel. Mot bakgrund av EU:s antagna klimatmål och av att utsläppen från transporterna har ökat dramatiskt både i och inom övriga EU-länder är det rimligt att klimathänsyn ska utgöra ett tydligt kriterium i lagstiftningen som rör beslut om upphandling. Detta skulle utgöra ett viktigt verktyg för att minska transporterna. Att vid en upphandling välja mellan jämförbara likvärdiga alternativ men hindras från att välja det närmaste i avstånd menar vi i grunden är ett systemfel. gäller nya EG-direktiv på området, direktiv /17/EG om vatten, energi, transporter och posttjänster och direktiv /18/EG om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Direktiven ger möjlighet, men inte skyldighet, att ställa miljökrav vid upphandling. I enlighet med EG-direktiven kan miljökrav ställas inom upphandlingens olika faser: kvalificeringskrav, utvärderingskriterier och särskilda kontraktsvillkor under verkställandefasen. Upphandlingen ska göras på ett transparent sätt, och kraven ska vara proportionerliga och överensstämma med övriga grundläggande EG-rättsliga principer. Regeringen bör inom verka för att det inom offentlig upphandling av klimatskäl ska vara möjligt att införa kriterier med hänsyn till inköpens generering av koldioxidutsläpp samt avstånd. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.6Klimatanpassa och jämställ EU:s infrastruktursatsningar anser att alla transportslag ska bära sina samhällsekonomiska kostnader och det även på lång sikt. Det är inte acceptabelt att överlämna kostnader till nästa generation.