mot · GW02So554 · 2008-10-06 00:00:00 — att bidra till en mer enhetlig tillämpning av bestämmelserna i 14 kap. 2 § SoL respektive 24 a § LSS, att betona vikten av att förhindra att allvarliga missförhållanden uppkommer. Det som är nytt i dessa föreskrifter och allmänna råd är: att både uppgiften att vaka över att enskilda får god omvårdnad, gott stöd och god service samt lever under trygga förhållanden och skyldigheten att anmäla allvarliga missförhållanden lyfts fram, ett förtydligande av att anmälningsskyldigheten gäller allvarliga missförhållanden, att omedelbara åtgärder ska vidtas när en anmälan har gjorts, att en anmälan ska utredas skyndsamt och att utredningen ska dokumenteras, att en enskild verksamhet ska informera nämnden som har beslutat om insatsen för den enskilde som berörs av en anmälan om ett allvarligt missförhållande, och att i enskilda verksamheter ska dokumentationen av utredningar av allvarliga missförhållanden sparas . Det är bra att innehållet i förtydligats men anmälningarna borde gå till en helt fristående och opartisk part som länsstyrelsernas äldreskyddsombud. Detta skulle också passa väl in i äldreskyddsombudens roll att följa utvecklingen inom äldreomsorgen. bör därför ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för att reglera att anmälningar enligt ska göras till äldreskyddsombud. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhöriga gör en stor och oersättlig insats när det gäller stöd och omsorg om äldre kvinnor och män. Men den insatsen måste alltid vara frivillig. Den äldre kvinnan eller mannen måste vilja ha hjälpinsatser från sina närstående och de närstående måste både ha möjlighet och vilja att göra dem. Det bästa anhörigstödet är därför en väl utbyggd äldreomsorg med god kvalitet och tillräckligt med kunnig och engagerad personal. ekonomiska åtstramningar sköts allt mer av ansvaret över till anhöriga. utfördes av alla omsorgstimmar för äldre i hemmet av släktingar mot . Det är huvudsakligen döttrar och andra kvinnliga släktingar som har utökat stödet och hjälpen till äldre släktingar. av all anhörigvård i utförs av dem. Det är vanligare att döttrar ger stöd och hjälp till sina föräldrar än att sönerna gör det. En av fem yrkesverksamma personer ger hjälp och stöd till en anhörig. För många är det en naturlig del i livet men innebär en påfrestning. För många kvinnor innebär det fortsatt dubbelarbete. När barnen blivit vuxna skall förvärvsarbetet kombineras med stöd till föräldrarna. De anhörigvårdare som ger mycket omfattande hjälp och stöd är utsatta för uppenbara hälsorisker och har en lägre livskvalitet än andra grupper av anhörigvårdare. satsning på fler anställda inom äldreomsorgen och på fortsatt kompetenslyft för de anställda är också en satsning på de anhöriga. Det är viktigt att utveckla anhörigstödet till dem som vill och kan hjälpa sina närstående eller sin partner. Redan i budgeten var med och avsatte 100miljoner kronor för att ge kommunerna möjlighet att fortsätta och utveckla stödet till anhörigvårdare. Stimulanspengar till anhörigstöd behöver fortsätta och vara en långsiktig satsning. stöder en lagreglering av anhörigstödet i socialtjänstlagen och anser att det nystartade Nationellt kompetenscentum Anhöriga är viktigt för att öka kunskapen om anhörigas situation och bidra till utveckling av anhörigstödet. Nio prioriterade utvecklingsområden lyfts fram, alla lika angelägna att arbeta vidare med: individualisering av stödet, förebygga ohälsa och bibehålla hälsa, samverkan och partnerskap i stödet för anhöriga, E-tjänster och ny teknik, kombinationen förvärvsarbete och anhörigomsorg, utbildning, social delaktighet, kön och mångkulturella frågor. En fråga som genast bör ges särskilt ljus är att äldre personer med utländsk härkomst får generellt sett mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. I stället får anhöriga ge det stöd och den hjälp som behövs. Anhörigvårdare med utländsk bakgrund representerar av kommunernas anhöriganställningar. Det finns ett stort behov av att utveckla metoder för att nå anhörigvårdare med utländsk bakgrund. bör därför få i uppdrag att i utvärderingen av stimulanspengar särskilt lyfta hur kommunerna arbetar med stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna 15Förebyggande arbete och servicetjänster Såväl utövandet som konsumtionen av kultur är viktigt för välbefinnande och utveckling, oavsett ålder och etniskt ursprung. I en väl fungerande äldrepolitik är kulturfrågor självklara. Mycket goda exempel på en välfungerande organisation för seniorkultur finns exempelvis i , och . I dessa kommuner jobbar man aktivt med att ge seniorer ett utbud av aktiviteter tillsammans med exempelvis pensionärsföreningar, studieförbund och kyrkor. Exempel på kultur för seniorer som beskrivs i de projekt som nämnts ovan är statsvandringar, filmvisningar , olika kurser och utfärder med kulturella teman. Tydligt i de goda exempel som nämnts ovan är att bakom arbetet ligger aktiva politiska beslut med en kunskap om att kulturen har en viktig friskvårdande funktion. Kulturen och aktiviteter med kulturinslag lyfter fram det friska hos personer med sjukdomar och ger såväl intellektuell som fysisk stimulans. Några förslag på kultur nära brukarna på äldreboenden som fungerar väl är arbetsplatsbibliotek som förläggs till äldreboenden eller uppsökande biblioteksverksamhet inom detta område. Sådana bibliotek leder också till ökad kulturkonsumtion bland anställda kvinnor, och därmed ger det även jämställdhetsfördelar. I vissa kommuner erbjuder också biblioteken uppsökande verksamhet i hemmen. Denna verksamhet ökar kontaktytor för den äldre person som vill bo kvar hemma, och därmed leder även detta till ökad livskvalitet. En annan fråga är så klart bibliotekens tillgång till ljudböcker och läshjälpmedel för synskadade och döva. Att det avsätts medel för uppsökande kultur på äldreboenden borde vara självklart i respektive kommun, men också att kommunerna utarbetar planer för seniorkultur även för dem som inte bor på särskilda boenden. Detta är ett sätt att öka livskvaliteten för äldre. Äldre är en grupp som ofta förbises när det gäller idrott och motion. visar nya forskningsrön att det är möjligt att bygga muskelmassa . Ett välkänt faktum är att äldre som tränar aktivt på olika sätt också mår bättre. Självklart är det inte bara muskelmassan som stimuleras vid fysisk aktivitet utan det handlar också om rörlighetsträning och balans, något som väsentligt kan minska antalet fallolyckor, något som är extra viktigt för kvinnor, eftersom riskerna för just kvinnor att skadas vid fallolyckor är större än för män. I har det byggts en lekplats för seniorer, det vill säga en spontanidrottsplats med möjligheter till såväl styrketräning som andra övningar. Förutom träningen ger sådana platser möjlighet att på ett tryggt och positivt sätt bibehålla och skapa sociala kontakter. Simning och vattengymnastik är bra sätt att hålla sig i rörelse utan att riskera belastningsskador. Givetvis måste simhallar och andra idrottsanläggningar vara anpassade så att de är tillgängliga även för dem som är mindre rörliga. På äldreboenden och trygghetsboenden finns ofta möjlighet till rörelsegymnastik. Många pensionärsorganisationer samverkar med kommersiella gymkedjor för att ge sina medlemmar bra möjligheter för träning. Det är bra men det räcker inte, särskilt inte för pensionärer med låga inkomster. En strategi för att ge äldre rätt och möjlighet till idrott borde finnas i alla kommuner. Regeringen bör återkomma med förslag till hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.