mot · GW02Kr307 · 2008-10-05 00:00:00 — Kulturpolitik för scenkonst, litteratur och amatörkultur I motionen föreslår att får en kulturlag som kan lyfta upp kulturen och ge kraft åt den kulturpolitiska debatten. Det ska vara en lag som säkrar en jämlik tillgång till kultur över hela landet och tydliggör ansvaret för att detta sker. Vi fortsätter att driva våra krav på kostnadssäkring av kulturanslagen på genomförande av handlingsprogram för dansen, trygghetssystem för konstnärerna, fler musikgenrecentrum och stöd till arrangörsföreningar liksom på stöd till regionala institutioner och därtill litteratur och bibliotek för dem som har sämst tillgång till detta. Vi för fram förslaget att göra Unga till en nationell scen för barn- och ungdomsteater liksom för fortsatt forskning och utveckling av scenkonsten. Vi menar att nya arbetsformer inom scenkonsten, som community art eller deltagarkonst, måste ges uppmärksamhet och stöd från politikernas sida som amatörkulturen främjas. Vi har här valt ut områdena scenkonst, litteratur och amatörkultur som exempel på vad vi vill med kulturpolitiken. I motion 2008/09:Kr369 redovisar vi den fullständiga listan över våra krav på kultur- och idrottspolitikens område. Förutom 700miljoner kronor till dessa ändamål begär vi att 300miljoner kronor tas från Svenska Spels vinst för barnkultursatsningar. förstärkning inom kulturpolitiken kommer att skapa fler jobb för kulturarbetare. 9En icke-diskriminerande och inkluderande scenkonst7 10Unga nationell scen för barn- och ungdomsteater8 13Teater-, dans- och musikallians9 16Community art modell för scenkonst10 17Regionala och lokala scenkonstinstitutioner samt konsulenter11 20Handlingsplan för folk- och världsmusik12 22Litteratur, bibliotek, tidskrifter13 28De nationella minoriteternas bibliotek17 31I lagen om socialavgifter stadgas att18 32Samarbete mellan amatörer och professionella19 begär att regeringen återkommer med förslag till en kulturlag i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag till en modell för kostnadssäkring av samtliga kulturanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag till beslut angående scenkonstnärernas trygghetssystem, även innefattande en långsiktig lösning på frågan om scenkonstpensionerna. beslutar att avsätta 30miljoner kronor utöver regeringens förslag till anslag 2:1 för sångares och dansares pensioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för en icke-diskriminerande och inkluderande scenkonst. beslutar att till anslag 2:1 avsätta 15miljoner kronor för att göra Unga till en nationell scen för barn- och ungdomsteater. beslutar att till anslag 2:1 avsätta 11miljoner kronor till verksamhet utöver vad regeringen föreslagit. beslutar att till anslag 2:1 Svenska rikskonserter lägga tillbaka 10miljoner kronor. beslutar att till anslag 1:2 avsätta 10miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit för utveckling av i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att utöver regeringens förslag avsätta 60miljoner kronor till anslag 2:3 för förstärkning av stödet till den fria scenkonsten. beslutar att avsätta till anslag 2:3 för lösning av problemet med den fria scenkonstens pensioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den fria scenkonsten ska ha rätt till treåriga avtal. beslutar att till anslag 2:3 avsätta 15miljoner kronor utöver regeringens förslag för genomförande av Handlingsprogram för dansen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag till hur community-art och community-teater kan främjas i . beslutar att till anslag 2:2 avsätta 60miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit till regionala scenkonstinstitutioner samt scenkonstkonsulenter. beslutar att till anslag 1:2 avsätta 5miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit för centrumbildningar i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att till anslag 2:3 avsätta 5miljoner kronor utöver regeringens förslag till medel som kan sökas av arrangörsföreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta fram förslag till en handlingsplan för folk- och världsmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om musikgenrecentrum. beslutar att till anslag 3:2 avsätta 5miljoner kronor till läsfrämjande åtgärder utöver regeringens förslag. beslutar att till anslag 3:2 avsätta 5miljoner kronor utöver regeringens förslag till framtagande av barnböcker och tidskrifter för nationella och invandrade minoriteter i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att till anslag 3:2 avsätta 2miljoner kronor för framtagande av barnböcker på teckenspråk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till utformning av ett fungerande distributionssystem för papperstidskrifter. beslutar att anslaget för stöd till tidskrifter 3:2 utökas med 5miljoner kronor och därmed också inrymmer stöd till nättidskrifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till en samordning av biblioteken på olika samhällsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp bestående av fackfolk och biblioteksanvändare med uppdrag att utarbeta ett förslag till idéprogram för 2000-talets bibliotek. beslutar att till anslag 3:1 avsätta 10miljoner kronor utöver regeringens förslag för att stärka läns- och regionbiblioteken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på skolbibliotek måste skrivas in i skollagen och att därvid preciseras vad som får kallas ett skolbibliotek. beslutar att till anslag 1:2 avsätta 10miljoner kronor utöver regeringens förslag för främjande av arbetsplatsbibliotek i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återkomma med förslag till ansvarsfördelning när det gäller att få till stånd en fungerande biblioteksservice såväl inom omsorgsverksamheter och sjukvård som inom kriminalvården. beslutar att till anslag 3:1 avsätta 2miljoner kronor utöver regeringens förslag till en sverigefinsk bibliotekslånecentral i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att till anslag 3:1 avsätta 1miljon kronor utöver regeringens förslag till Resursbibliotek för döva i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en arbetsgrupp, bestående av representanter för , och amatörkulturens samarbetsgrupp (ax), bör ges i uppdrag att utreda hur det övergripande ansvaret för amatörkulturen ska utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till anpassning av bidragsregler så att de inte hindrar åldersintegrerad verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeln om ett halvt prisbasbelopp också bör gälla kulturföreningar. beslutar att till anslag 1:2 avsätta 25miljoner kronor för amatörkulturföreningarnas centralorganisationer utöver regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till ett regelverk anpassat för att främja amatörkulturens utveckling och möjligheter till samverkan mellan amatörer och professionella. blev det ett genombrott för den statliga kulturpolitiken med stöd till många kulturverksamheter. Debatten ledde till en brett sammansatt utredning som blev kulturpolitiska proposition med kulturpolitiska mål antagna av en enig riksdag. stannade dock expansionen upp när vänsterns syn på solidaritet och samhälleligt ansvar för kulturlivet tappade mark till fördel för nyliberala idéer. har övergivit den eniga politiken. De kulturpolitiska målen, även utformning där de fått en starkare internationell prägel, har kallats föråldrade. står upp för en fortsatt solidarisk kulturpolitik och en kulturpolitik som står i samklang med en tidsålder som bjuder på helt nya möjligheter och utmaningar. Vi ser kulturens värde för samhället och jämför det med vad den kostar . Vi ser också vad samhället de facto har råd med och ser därmed ingen anledning att acceptera att det inte skulle gå att tillföra mer samhälleliga medel till kulturen. behöver en kulturlag. Med en sådan lag skulle kultursektorn ges den tyngd och det status som tillkommer den som offentligt ansvarsområde. Lagen bör behandla och ta ett helhetsgrepp på enskilda myndigheters ansvar. Den ska inte reglera prioriteringar eller anslagsgivning utan komplettera, alternativt inkludera, existerande lagar på kulturområdet. Den ska tydliggöra vilket ansvar myndigheterna har att främja ett brett spektrum av kulturverksamheter och ge alla i landet möjlighet och anledning att delta i kulturaktiviteter och uppleva en mångfald av kulturella uttryck. Eftersom ansvaret för kulturen är uppdelat mellan stat, regioner och kommuner ska lagen klargöra ansvarsfördelningen mellan dessa. I arbetet med lagen bör givetvis erfarenheter från motsvarande arbete i tas till vara. bör begära att regeringen återkommer med förslag till en kulturlag i enlighet med vad som anförs i motionen. har länge drivit kravet på pris- och löneomräkning av samtliga kulturanslag, ofta med hänvisning just till den fria scenkonsten. Allianspartiernas företrädare i kulturutskottet uttalade sig för att anslaget till de fria grupperna och ska omfattas av en återkommande pris- och löneomräkning och för att regeringen dessutom skulle ta ett helhetsgrepp kring inflationssäkringen av anslagen på hela kulturområdet. Men har ingenting hänt utom att den borgerliga regeringen i budgetpropositionen sagt att den anser att pris- och löneomräkningen i stort sett fungerar bra och att man inte har någon avsikt att se över eller byta modell för pris- och löneomräkningen. kan inte nöja sig med denna helomvändning från de borgerliga politikernas sida utan begär att man följer upp tidigare tillkännagivanden från sida och återkommer med förslag till en modell för kostnadssäkring av samtliga kulturanslag. Detta bör ge regeringen i uppdrag. I och med att antalet fasta anställningar vid institutionerna sjunkit dramatiskt under senare årtionden växer också behovet av frilansande konstnärer. Den konstnärliga arbetsmarknaden uppvisar många särdrag, vilket innebär att problemen som rör arbetslöshetsförsäkringar och socialförsäkringar måste få en lösning som är anpassad till branschens verklighet. Utredningen och trygghetssystemen ledde till att fick i uppdrag att presentera en fördjupad analys av konstnärernas föränderliga arbetsmarknad. Nämnden redovisade sitt uppdrag i en rapport i kulturpolitiken . I betänkandet 2007/08:KrU11 anför kulturutskottet att man bör avvakta den fortsatta beredningen av . Konstnärerna har avvaktat , och regeringen har i samband med beslut om försämrad a-kassa m.m. lovat presentera lösningar på problemet med konstnärernas försörjning. Regeringen måste nu lägga fram förslag till beslut angående trygghetssystemen, ett beslut som också innefattar en långsiktig lösning på frågan om scenkonstpensionerna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. avsätter i sin budget 30miljoner utöver regeringens förslag, eftersom vi menar att frågan om sångares och dansares pensioner måste tas upp med högsta prioritet och inte kan vänta ytterligare år på en långsiktig lösning. bör besluta att avsätta 30miljoner kronor utöver regeringens förslag till anslag 2:1 för sångares och dansares pensioner. I finns ett brett intresse för teater och dans. De professionella scenerna i hela landet har sammanlagt ca 6 miljoner besök. Det är politikens ansvar att ge scenkonsten i landet förutsättningar att utvecklas och expandera vare sig den skapas på institutioner eller av fria grupper och koreografer. 9En icke-diskriminerande och inkluderande scenkonst anför i sitt betänkande 2007/08:KrU11 att ett aktivt arbete pågår för att främja en mer jämställd scenkonst. Det är svårt att känna sig övertygad om detta när man t.ex. läser betänkandet av inom scenkonstområdet Plats på scen (2006) eller guide till jämställdhet I väntan på vadå? (2007). Här visas gång på gång hur patriarkala strukturer reproducerar sig själva och hur man gör som man alltid gjort trots regleringsbrev och jämställdhetsplaner. Scenkonsten ska vara icke-diskriminerande utifrån kön, klass, sexuell läggning, etnicitet, funktionshinder osv. Det betyder att kvinnor och män ska ha lika goda möjligheter till utbildning, arbete, karriär, anslag och stipendier inom varje konstområde. Könsidentitet får lika lite som etnicitet utgöra hinder. Funktionsnedsättning ska inte betraktas som handikapp. Det ligger på arbetsgivare och utbildare att försöka avlägsna hinder som gör att någon har svårt att klara en uppgift. Det finns gott om exempel på att en konstnärs kön eller etnicitet placerad i ett icke förväntat sammanhang skapar nya konstnärliga kvaliteter. Vi menar att det står klart att det inte är tillräckligt med regleringsbrev, jämställdhets- och mångfaldsplaner. Institutioner och andra verksamheter som åtnjuter samhällets stöd måste, om de inte kan visa på godtagbara skäl, märka av att samhället reagerar om de inte lever upp till sina åtaganden. Vi upprepar därför förra årets krav och begär att regeringen återkommer med en åtgärdsplan för en icke-diskriminerande och inkluderande scenkonst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10Unga nationell scen för barn- och ungdomsteater Det saknas i en nationalscen med övergripande ansvar för scenkonst för barn och unga. Visserligen arbetar man på många håll med teater för barn, men ingen institution har ansvaret för utvecklingen av och forskningen runt denna form av scenkonst. Många framträdande scenkonstnärer i landet har utbildats inom ramen för stadsteaters verksamhet vid scenen Unga , som också har ett nära samarbete med . Inom Unga föddes en gång tonårsteatern. Här har barnteatern utvecklats till en konst av internationell klass. menar att det är hög tid att man tar ett nationellt ansvar för Unga verksamhet. Det är ett stort ansvar att se till att den behålls inom landet och får fortsätta att utveckla scenkonsten, främst för barn och unga. Som det alltid är med verklig konst för en sådan utveckling också med sig en utveckling av teatern för alla åldrar. bör besluta att under anslag 2:1 anslå 15miljoner kronor för att göra Unga till en nationell scen för barn- och ungdomsteater. Inom arbetar man med såväl vuxenteater som scenkonst för barn och unga. Här ryms också internationellt uppmärksammade verksamheter som den teckenspråkiga Tyst Teater och den för danskonsten så viktiga . är vår turnerande nationalscen, en ideell förening som ägs av medlemmarna i de 230 riksteaterföreningarna, därmed är den en av våra allra största folkrörelser. Här betonas medborgarperspektivet, dvs. att människorna deltar i processen redan innan besluten fattas. Denna utveckling av verksamheten innebär också att nya typer av medlemsföreningar tillkommit. Man spelar teater i hela landet på ca 300 orter och även utomlands. nådde man en publik på över en halv miljon med de egna föreställningarna och därtill ytterligare en dryg halv miljon, huvudsakligen unga , genom regional förmedlingsverksamhet. Sammanlagt handlar det om ca 1,2miljoner teaterbesök till en kostnad per besökare som vida understiger vad andra scenkonstinstitutioner kan visa upp. har skrivit samarbetsavtal med samtliga regionteatrar i landet, och man är noga med att påpeka att det gäller att inte ställa olika verksamheter mot varandra utan att hitta vägar att samarbeta och stärka varandra, att utöka den gemensamma publiken till att omfatta nya grupper. Urholkningen av anslag, genom att man inte fått full kompensation för kostnadsökningar, har pågått så länge att själva det uppdrag man fått från staten hotas detta som utvecklingen när det gäller medlemmar och aktivitet ute i landet varit mycket god. I årets budgetproposition avsätter regeringen behövliga 10 miljoner mer än till verksamhet. Det motsvarar dock inte de behov teatern har för att leva upp till de nya uppdragen. bör besluta att till anslag 2:1 avsätta till utöver regeringens förslag. Av regeringens budgetförslag framgår att man vill sänka bidraget till Svenska rikskonserter med 10miljoner kronor eftersom man avser att ompröva deras uppdrag. är inte främmande för utveckling och översyn av uppdrag men kan inte acceptera att man beslutar att skära i verksamhetsbidraget innan det finns något beslut om hur det nya uppdraget ska se ut. Vi lägger därför i vårt budgetförslag tillbaka 10miljoner kronor till Svenska rikskonserter. bör besluta att till anslag 2:1 Svenska rikskonserter lägga tillbaka 10miljoner kronor. 13Teater-, dans- och musikallians Ett påbörjat system för att lösa en del av problemen med de frilansande konstnärernas bristande trygghetssystem är inrättandet av den s.k. alliansmodellen, som omfattar, teater-, dans- och musikallians. Dessa institutioner är dock beroende av successiv utbyggnad, om de på allvar ska tjäna det syfte som angavs när kom till. Denna var från början avsedd att byggas ut till dubbla det antal platser den har . har antalet fasta anställningar för skådespelare minskat ytterligare och antalet frilansare därmed ökat. Dansalliansen befinner sig i ett stadium med genomförd första utbyggnad och Musikalliansen söker ännu sin utformning, varför en utbyggnad av i dagens läge får ses som prioriterad. bör besluta att till anslag 1:2 avsätta 10miljoner kronor utöver regeringens föreslag. föreslår regeringen en höjning med 9,3 miljoner, vilket givetvis är väldigt välkommet men helt otillräckligt. Vill vi kunna ställa krav på den fria scenkonsten kollektivavtal och anständiga löner, inte a-kassa utan anställningar osv. Då måste vi också som politiker se till att detta görs möjligt. bör besluta att utöver regeringens förslag avsätta 60miljoner kronor till anslag 2:3 för förstärkning av stödet till den fria scenkonsten. Dessutom bör besluta att avsätta 5miljoner kronor till anslag 2:3 för lösning av problemet med den fria scenkonstens pensioner. Precis som scenkonstinstitutionerna måste teater-, musik- och dansgrupper kunna arbeta med viss framförhållning utan att behöva oroa sig anslag. Det är inte bra för den konstnärliga processen att konstnärerna måste ägna tidsödande arbete åt att söka och redovisa anslag för löpande verksamhet. Den ändring som åstadkommits, att det med hjälp av s.k. bemyndiganden ska finnas viss möjlighet att åstadkomma en förlängning , kan inte ses som tillräcklig. Längre avtalsperioder ger bättre förutsättningar för utveckling och kvalitet. Treåriga avtal bör slutas med den fria scenkonsten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det handlingsprogram för dansen som lade fram stakade upp nya väger och satte upp nya mål för en politik för danskonsten. Men trots mycket tal om vad först den förra regeringen och denna regering velat göra för dansen har inte mycket skett. Särskilda insatser behövs för att främja dansen bland barn och unga, men det är ont om dansfrämjande arbete såväl i skolorna som i samhället i stort, och det finns i branschen en fruktan för att dansen aldrig kommer att få egna institutioner jämförbara med andra konstarters. bör besluta att till anslag 2:3 avsätta 15miljoner kronor utöver regerings förslag för genomförande av Handlingsprogram för dansen. 16Community art modell för scenkonst Vad händer med scenkonsten när den krockar med verkligheten frågade man sig i programtexten inför den konferens om den gränslösa scenens möjligheter, om projekt utanför de traditionella arenorna, som hölls i . Community-teater är ett sätt att nå dem som inte självmant hittar till teater- och dansscenerna. Det kan handla om att samla människor som får berätta historier som är viktiga för dem, vilket ibland leder till att man tillsammans gör en pjäs och spelar upp den (alternativt gör man kanske en utställning eller en bok). Den professionella teatern finns där som stöd och drivkraft. På detta sätt möter nya berättelser den professionella teatern och får en scen och en chans att nå ut. Community-teater eller community art är en starkt växande internationell rörelse. I , , , och arbetar man med teater enligt community art-modellen, och på många håll i är community art ett känt begrepp. I jobbar teaterarbetare från med ett samarbetsprojekt med , och vid Tornedalsteatern handlar det om att människor som tidigare aldrig fått höra sitt språk, meänkieli, talat på scen nu får göra det. I arbetar en fri teatergrupp med att synliggöra de osynliga. Man planerar tillsammans med skolorna och kommunen ett projekt med mellanstadieeleverna i fem olika stadsdelar. Gruppen har också gjort föreställningar med multihandikappade barn. Otaliga andra modeller och samarbeten är möjliga. Men man poängterade att strukturerna inom teatervärlden i inte är lämpade för att nå breda grupper och menade att det borde finnas någon myndighet som ansvarar för detta. Institutionsteatrarnas och de fria gruppernas anslag är inte tilltagna så att de räcker till ytterligare uppdrag utöver dem de redan är ålagda, och det finns heller ingen anledning att slåss med amatörteaterföreningarna om ytterst magra anslag. Regeringen bör återkomma med förslag till hur community art och community-teater kan främjas i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 17Regionala och lokala scenkonstinstitutioner samt konsulenter Strukturen för den regionala och även lokala scenkonsten är i stort behov av förstärkning. Institutionerna skär ned och kan inte längre upprätthålla den verksamhet som politikerna uppdragit åt dem att driva. Var och kommer nya larm om uppsägningar och nedskärningar av verksamheter. Dans-, musik- och teaterkonsulenter saknas på alltför många håll. Ska vi ha en kulturpolitik för människor i hela landet måste infrastrukturen bestående av dessa institutioner och konsulenter upprätthållas och även stärkas. bör besluta att till anslag 2:2 avsätta 60miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit till regionala scenkonstinstitutioner samt scenkonstkonsulenter. Centrumbildningarna fyller en oumbärlig funktion för det icke institutionsbundna kulturlivet som samarbetsorgan, informatörer, opinionsbildare och förmedlare av uppdrag. förmedlar resurser till centrumbildningarna. De arbetsförmedlande pengarna är en omfördelning där arbetsmarknadspolitiska medel omvandlar till jobb i stället för arbetsmarknadspolitiska insatser. I och med att man har slutit kollektivavtal inom centrumbildningarnas områden har dessa blivit arbetsgivarparter och måste bl.a. hålla en juridisk kompetens som sådana. För uppgifterna ekonomisk och juridisk rådgivningsverksamhet har de inte fått någon kompensation. bör besluta att till anslag 1:2 avsätta 5miljoner kronor för scenkonstens centrumbildningar utöver regeringens förslag. För att scenkonsten, inte minst musiken, ska nå ut i landet krävs arrangörer. I arrangörsföreningarna arbetar kvinnor och män, unga och gamla ideellt, oftast med mycket knappa resurser. Förutom att det är en verksamhet som kräver ekonomi om vi ska ha rätt att räkna med den kontinuerligt krävs också tillgång till utbildning för dem som gör jobbet. bör besluta att till anslag 2:3 avsätta 5miljoner kronor utöver regeringens förslag till medel som kan sökas av arrangörsföreningar. 20Handlingsplan för folk- och världsmusik Den motion om ett rättmätigt utrymme för folk- och världsmusiken samt världsdansen som lämnade in under föregående verksamhetsår besvarades i bet. 2007/08:KrU11 med en hänvisning till att det budget avsattes 10miljoner kronor i en särskild satsning för att främja etnisk och kulturell mångfald.