mot · GW02MJ486 · 2008-10-07 00:00:00 — Utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Regeringen fortsätter att montera ned miljöpolitiken. Det gäller klimatpolitiken, där regeringen vill köpa utsläppsrätter i för att slippa minska utsläppen i och EU. Det gäller biologisk mångfald, en hörnsten i regeringens miljöpolitik där man vill minska anslagen, och det gäller miljömålssystemet, där regeringen frikopplar motorn i den breda svenska miljöpolitiken. föreslår i stället en stor satsning på att genomföra åtgärdsförslag från är det bråttom! Vi föreslår att minskar utsläpp av växthusgaser här och i EU. Vi föreslår ökad takt i skydd av biologisk mångfald. Anslaget för sanering av förorenade områden höjs och utvidgas till att omfatta även skeppsvrak. En särskild premie införs för skrotning av kraftigt förorenande tvåtaktsmotorer. Regeringens politik för jordbruk och andra areella näringar har inte hängt med ändrade förutsättningar och behov. Anslagen till skogsskydd har minskat trots att kostnaderna ökat. Stöd till ekologisk odling har minskat, trots att produktionen inte räcker för att täcka efterfrågan. Regeringen satsar på ökat kontroll av fisket, men gör inte tillräckligt mycket åt grundproblemet med överkapacitet i flottan, som man tonar ned betydelsen av forskarnas rekommendationer vid fiskeförhandlingar. vill i stället satsa på ökat stöd till skydd av skog och krav på ökat hänsyn i skogsbruket. Vi vill satsa på certifierad ekologisk livsmedelsproduktion för att främja lantbruket, konsumenter och miljön. Vi vill inleda genomförandet av förslag avseende bl.a. mångfalden i odlingslandskapet och hos husdjuren. Och vi vill minska fiskeflottan och förbättra fiskevården. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Åtgärder för biologisk mångfald Sanering av förorenade områden Hållbara städer/Klimp Stöd för konvertering av bilar Summa för utgiftsområdet: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de utsläppsrätter som tilldelas genom de CDM-projekt regeringen investerar i bör makuleras en gång för alla. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att tilldelningen av utsläppsrätter i EU:s handelssystem minskar till en nivå motsvarande en minskning av EU:s inhemska drivhusgasutsläpp med . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en ordentlig utvärdering av CDM och utveckla andra sätt att bidra till verkliga utsläppsminskningar och hållbar utveckling i utvecklingsländer. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Strukturstöd till fisket (skrotning) Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Åtgärder för att främja ekologisk produktion och omställningsstöd Summa för utgiftsområdet: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av ersättningsnivåer till certifierade ekologiska producenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att linje i de internationella förhandlingarna angående fiskekvoter ska vara i enlighet med den biologiska rådgivningen från Ices. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett mål bör införas för () att redovisa hur man kunskapsförsörjer det ekologiska lantbruket, ekologiska livsmedelsföretag, ekologiska handelsaktörer och konsumentorganisationer. Regeringen fortsätter att tona ned miljöpolitiken, även om den förnekar det. Inom klimatpolitiken verkar regeringen för att urholka hörnstenen i EU:s klimatpolitik, handeln med utsläppsrätter, genom att smita undan utsläppsminskningar på hemmaplan. Detta utvecklas nedan. Regeringens andra stora miljösatsning avser havspolitiken. Den satsningen riskerar att bli lika ineffektiv. I budgetpropositionen föreslås ökning av anslaget till havsmiljön , men det framgår inte vad pengarna ska gå till man hänvisar till en utredning som ska presentera och en proposition som ska läggas fram . Regeringen anger att den biologiska mångfalden är en hörnsten i dess politik, och drar sedan ned pengarna till åtgärder för biologisk mångfald. Pengarna används för att finansiera andra utgiftsökningar. Detta trots att utvärderingar slår fast att arbetet för biologisk mångfald måste intensifieras för att nå våra nationella mål och internationella åtaganden. Dessutom har ökningen på priser på marken gjort att anslagen skulle behöva höjas eller mer jämfört med , bara för att hålla samma takt i skyddsarbetet. (Vad gäller naturvårdsavtal och biotopskydd för skog, som finansieras under utgiftsområde 23, är det en ökning som behövs.) Regeringen behandlar med förtur förslag som kan hota arbetet för den biologiska mångfalden. Man lade till exempel fram en produktionsinriktad skogspolitisk proposition . Man aviserar en proposition om utarmat strandskydd . Däremot finns den utlovade propositionen om åtgärdsprogram för att nå miljönormer fortfarande inte på listan över kommande propositioner. Bättre styrmedel behövs för att nå de av EU fastlagda normer för luftföroreningar som och andra städer bryter . Detta är särskilt allvarligt då vattenmyndigheterna nu håller på som bäst att ta fram åtgärdsprogram för att nå god vattenstatus enligt vattendirektivet, och det har redan kommit signaler om att man saknar instrument för att åtgärdsprogrammen ska kunna nå resultat. 3.2Miljömålen en frikopplad motor Allvarligast är kanske regeringens hantering av miljömålssystemet. Motorn i miljöpolitik är det miljömålssystem som byggts upp . Det övergripande målet är att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. Grunden i systemet, som beslutats i fullständig enighet av , är de 16 miljökvalitetsmålen. Målen är i sin tur nedbrutna i delmål för att bli hanterliga, mätbara och operativa. De bryts i sin tur också ned till regionala och lokala mål. I miljömålssystemet ingår också åtgärder för att nå målen och en mekanism för att följa upp målen, att rapportera om utvecklingen och att göra en fördjupad utvärdering som i sin tur ligger till grund för ett regeringsförslag och riksdagsbeslut om revidering av målen och vid behov ytterligare åtgärder för att nå målen. består av bl.a. generaldirektörer eller motsvarande för 15 statliga centralmyndigheter och har till uppgift att samordna och utveckla systemet. Miljömålssystemet lägger grunden för en målstyrd och långsiktigt effektiv miljöpolitik, baserad på ett miljöperspektiv som ser till helheten och kopplingen mellan olika mål, i stället för enskildheter. Miljömålssystemet står för långsiktigheten, systematiken och den nödvändiga helhetssynen i miljöpolitiken. Miljömålssystemet är alltså ett mål- och uppföljningssystem som driver på miljöarbetet i en rad olika myndigheter, länsstyrelser och kommuner. publicerade den senaste fördjupade utvärderingen, vars budskap sammanfattas i titeln är det bråttom! konstaterar att det finns ett genomförandeunderskott och att det brådskar med intensifierat arbete om man ska kunna nå målen eller åtminstone ha gjort det man bör göra för att få så stor måluppfyllelse att generationsmålet ska anses kunna uppfyllas. Sex av målen bedöms vara möjliga att nå inom tidsramen om ytterligare åtgärder sätts in. Hela nio mål klassas som mycket svårt att nå eller inte möjligt att nå inom tidsramen även om ytterligare åtgärder sätts in. För bara ett av dessa nio Bara naturlig försurning bedömer rådet att utvecklingsriktningen för tillståndet i miljön är positiv. Rapporten innehåller en rad förslag till revideringar av miljömålen. Dessa behövs för att nå det övergripande målet som beslutat, att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna. Viktigare är dock att rådet har lämnat en mängd genomarbetade förslag till åtgärder för att nå målen. Åtgärderna fördelas på tre olika sammanhållna strategier, eftersom det är viktigt att beakta målkonflikter och målsynergier. Rådet konstaterar att de nya åtgärder som föreslås kommer att kräva ökade statliga insatser på . Om inte kostnadseffektiva åtgärder som skatter och avgifter används ökar kostnaderna för staten. Rådet bedömer att det är samhällsekonomiskt lönsamt att genomföra förslagen överlag och att det vore direkt olönsamt att inte besluta om de åtgärder som där föreslås. Men i stället för att som tidigare låta en fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet ligga till grund för en proposition har regeringen tillsatt en ny utredning. erfar att den kommande miljömålspropositionen därmed blir försenad. Detta har redan orsakat osäkerhet i de myndigheter, regioner och kommuner som arbetar med miljömålen, vilket bl.a. vittnat om. Det har också föranlett ordförande att rikta en svidande kritik mot regeringens hantering av miljömålsarbetet och avgå i protest. Miljöministern har avfärdat kritiken som partipolitik och därmed helt missat allvaret i kritiken. 3.3Nya åtgärder för att nå miljömålen tar till skillnad från regeringen på allvar. Vi delar också följande syn som uttryckt i sitt remissyttrande: I de fall mål eller delmål inte är möjliga att nå inom en generation är det oftast möjligt att åtminstone vidta merparten av de åtgärder som krävs för att så långt möjligt gynna målens uppfyllelse, även om återhämtningen i miljön av naturliga skäl kan ta långt mer än en generation anser att analys och förslag i stor utsträckning bör ligga till grund för miljöpolitiken . Vi anser dock att det är orimligt att öka statens utgifter för att nå målen med 510 miljarder . Myndigheterna klarar inte av att på ett effektivt sätt öka sin verksamhet så snabbt. är det viktigt att påbörja uppbyggnaden . Vidare utgör en del av utgifterna omfördelning av pengar från andra satsningar, särskilt inom landsbygdsprogrammet. I vår budget avsätter vi därför medel för en kraftfull satsning på nya åtgärder för att nå miljömålen utöver klimatmålet, i långa stycken i linje med förslag om än inte allt på en gång. Vi föreslår vidare en gradvis upptrappning , 2010 och 2011. Med denna takt bör vi nå den arbetstakt föreslagit . Denna satsning bygger på förslag från som fördelas på flera utgiftsområden, förutom utgiftsområde 20 Miljö, även utgiftsområde 1 (åtgärder i länsstyrelser) utgiftsområde 17 (Kulturmiljövård), utgiftsområde 18 (Åtgärder för mer miljöhänsyn i samhällsplanering samt mot buller), utgiftsområde 22 (Åtgärder mot buller från transportsektorn) och utgiftsområde 23 (Areella näringar). Ett urval större satsningar för nya åtgärder för att nå miljömålen framgår av följande tabell (): Levande sjöar och vattendrag I satsningen ingår också en ökning av anslag 1:2 Miljöövervakning m.m. Anslaget används, som framgår av budgetpropositionen, för bl.a. uppföljning och rapportering knutna till miljökvalitetsmålen. En ambitionshöjning för åtgärder för att nå målen medför ett ökat behov av att bedöma effekten på tillståndet i miljön. Det är också viktigt att tidigt uppmärksamma förändringar i miljön som kan tyda på nya problem eller tidigare okända samband. Förutom denna samlade satsning gör vi vissa ytterligare satsningar på miljöområdet som går utöver det som har föreslagit. Flera utredningar har visat på problemen hos (t.ex. RiR 2006:2, SOU 2008:62). I korthet har olika regeringar lagt på myndigheten en mängd tunga utredningsuppdrag och tunga insatser inom EU, utan att anpassa medelstilldelningen därefter. Den senaste utredningen föreslår att förvaltningsanslaget ökar. delar den uppfattningen. Däremot delar vi inte utredningens uppfattning att detta ska finansieras genom att sakanslaget minskar i motsvarande mån. Vi föreslår en ökning av anslaget till på 20092011 för att kompensera för de utökade arbetsuppgifterna. Tillsammans med satsningarna inom ramen för de åtgärder som föreslås för att nå miljömålen innebär detta att 2009 föreslås få mer än i regeringens förslag. Anslaget för åtgärder för biologisk mångfald skulle som nämnts behöva höjas redan nu för att kompensera för ökande markpriser. Dessutom behöver takten höjas för att nå nuvarande miljömål. Tillsammans blir det en höjning av anslaget med 2009, 2010 och 2011. Regeringen har minskat anslaget till sanering av förorenade områden trots att den medgett att problemen är fler och allvarligare än tidigare uppskattat. Detta är till men för både verksamheten, de orter som hotas av läckande miljögifter och de företag som arbetar med sanering. Det är viktigt att behålla takten i saneringsarbetet. Skeppsvrak som förorenar eller riskerar att förorena områden i hav och sjö behöver också saneras. Båda tekniska och administrativa hinder har hämmat en angelägen sanering. vill utvidga anslaget för sanering av förorenade områden till att uttryckligen också omfatta havs- och sjöområden. För att vidareutveckla och påskynda detta arbete vill vi öka anslaget för sanering och återställande av förorenade områden med . Sammantaget blir det en höjning jämfört med regeringens förslag med 2009 och 2010 och 2011. Också Kemikalieinspektionen har drabbats av att ha fått nya uppgifter inte minst ett tungt arbete mot EU och genomförandet av Reach. Dessutom behöver kommuner mer och tydligare tillsynsvägledning. För de uppgifterna föreslår vi ökade anslag på 20092011. Tillsammans med satsningarna inom ramen för de åtgärder som föreslås för att nå miljömålen innebär detta att Kemikalieinspektionens anslag ökas med . har viktiga uppgifter på klimat- och vattenområdet. Uppgifterna har ökat . Regeringens neddragning i samband med budgetpropositionen 2006 har bara delvis återställts. Därför föreslår vi en ökning på 20092011. Även om vi är tveksamma till ett särskilt havsmiljöanslag, har vi till skillnad från valt att i likhet med regeringen redovisa havsrelaterade utgifter under ett sådant anslag. Utöver direkta miljömålsrelaterade förslag vill vi införa en särskild skrotningspremie för tvåtaktsmotorer. Bakgrunden är att mer än en fjärdedel av ca 720 000 fritidsbåtar bedöms ha motorer med låg verkningsgrad och dålig förbränning. De enkla tvåtaktsmotorer som dominerat bland fritidsbåtarnas utombordsmotorer kan via avgaserna släppa ut uppåt en tredjedel av bränslet i oförbränt skick, och ungefär hälften av det hamnar direkt i vattnet där det orsakar stora skador för vattenlivet. Vi föreslår 2009, 2010 och 2011 för en skrotningspremie för gamla tvåtaktsmotorer med höga utsläpp. Villkor för att få premien på per motor blir att det är en fungerande tvåtaktsmotor som byts in vid köp av en ny miljöanpassad motor och att säljaren har ett bra sätt att skrota de gamla motorerna. Regeringens satsning på hållbara städer har i och för sig vissa förtjänster. Det räcker dock inte till för att fullt ut ersätta det tidigare klimatinvesteringsprogrammet. Vi tycker att Klimp har varit framgångsrikt och att det ska drivas vidare och utvecklas. Bilproducenter och köpare av nya bilar i har varit för långsamma med att anpassa sig till klimathotet. Skattereglerna har styrt företagens inköp av nya fordon till särskilt törstiga bilar. Dessa dominerar andrahandsmarknaden. Många bilägare som vill gå över till förnybara bränslen har inte råd att köpa nya bilar. Utbudet av begagnade bilar som går att köra på förnybara drivmedel är begränsat. En ökning av antalet bilar som kan köra på förnybara drivmedel ger ett bättre underlag för utbyggnaden av distributionsnätet. Det ger också en större acceptans för andra klimatpolitiska åtgärder inom och utanför transportsektorn, som ökade skatter på utsläpp av koldioxid. föreslår därför att 20092011 anvisas till stöd för konvertering av bilar. Många företag, regeringar och andra aktörer vill hellre investera i utsläppsminskningar i utvecklingsländer än på hemmaplan eftersom det är billigare. Ett sätt är att investera i klimatprojekt i genom den så kallade Clean Development Mechanism (CDM) varpå man i utbyte får ett antal nya utsläppsrätter. En sådan möjlighet finns inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. I princip handlar det om att köpa sig ett större utsläppsutrymme än vad man annars skulle ha enligt tilldelning och åtaganden. Ett sådant beteende motverkar själva målet med utsläppshandeln, att minska utsläppen i det egna landet och inom EU. har tidigare haft en avvaktande hållning till CDM. Man har insett att systemet är mycket osäkert och har stora brister. deltagande har uttryckligen syftat till att åstadkomma förbättringar i systemet. De projekt som ändå har investerat i har varit få och investeringarna förhållandevis små. De utsläppsrätter man fått har inte använts. Den borgerliga regeringen föreslår nu en ändring av förhållningssätt till CDM. Möjligheterna att göra utsläppsminskningar i andra länder ska utnyttjas fullt ut. Anslaget till investeringar i CDM och liknande projekt föreslås mer än femdubblas, utan att man anger någon begränsning för hur mycket utsläppsrätter som ska anskaffas på det sättet, eller hur det ska användas. I EU arbetar regeringen för att öka möjligheterna att utnyttja CDM inom utsläppshandeln. anser att regeringens kovändning vad gäller CDM är oroande. Den underminerar det nödvändiga arbetet med att minska utsläppen, både på hemmaplan, inom EU och globalt. De utsläppsrätter som tilldelas genom de CDM-projekt regeringen investerar i bör makuleras en gång för alla. De bör inte användas för att ge ett större utsläppsutrymme eller . Regeringen bör verka för att mängd CDM som läcker in i handelssystemet begränsas kraftigt: Utsläppshandeln inom EU bör skärpas genom att tilldelningen av utsläppsrätter minskar till en nivå motsvarande en minskning av EU:s inhemska drivhusgasutsläpp med . Vidare bör regeringen genomföra en ordentlig utvärdering av CDM och utveckla andra sätt att bidra till verkliga utsläppsminskningar och hållbar utveckling i utvecklingsländer. I vår budgetmotion föreslår en rad andra åtgärder för att minska våra utsläpp av växthusgaser. 4.1Regeringens politik i otakt med tidens krav De areella näringarnas villkor har förändrats väsentligt och särskilt . Klimatförändringen påverkar både förutsättningarna för att bedriva jord-, skogs- och vattenbruk och efterfrågan på näringarnas produkter. Den ekonomiska utvecklingen ökar också efterfrågan på dessa produkter. Detta har gett en välkommen förbättring av de ekonomiska villkoren för många jord- och skogsbrukare, vilket delvis bidragit till ökande markpriser. presenterade som nämnts den fördjupade utvärderingen vars budskap sammanfattas i rapportens titel: är det bråttom! Arbetet för att nå målen behöver intensifieras, och rådet föreslår en rad nya åtgärder. De areella näringarna jordbruk, skogsbruk och fiske har stor påverkan på flera av miljömålen och förutsättningarna för att nå dem. Varken eller EU lyckats med målet att hejda förlusten av biologisk mångfald, vilket i sin tur kan medföra ett hot mot jordbruket på lång sikt. Dessutom har länderna kring enats om en relativt ambitiös plan för miljö. Denna kommer att få konsekvenser för både jordbruket, skogsbruket och fisket. Regeringens politik har inte anpassats till de nya villkoren. Jordbrukspolitiken måste i väsentligt högre utsträckning handla om att integrera miljöhänsyn i jordbruket. På vissa punkter vill regeringen i stället minska miljöstyrningen i nuvarande stödsystem. Trots att regeringen säger sig föredra naturvårdsavtal som instrument för skydd av skogen blir det i praktiken en neddragning genom att hänsyn inte tas till kostnadsökningen. Trots att ekologisk produktion inom jordbruket inte hållit samma takt som ökningen av konsumentefterfrågan drar regeringen ned stödet till ekologisk produktion. Trots att allt fler inser att överkapacitet i fiskeflottan är en grundläggande orsak till rovfisket i våra hav undviker regeringen att satsa på skrotning av fartyg. 4.2Miljöpartiets förslag på hållbart brukande av naturresurser Hållbart brukande av jord, skog och vatten bör ske i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det allt för ofta långt. Ökade miljöhänsyn bör vara utgångspunkten för översynen av landsbygdsprogrammet i och regeringens agerande i samband med översynen av EU:s jordbrukspolitik. Det måste också vara utgångspunkten för den översyn av EU:s fiskeripolitik som aviserats. Forskning om ekologiskt hållbara odlingssystem bör utvecklas, så att odling i högre utsträckning sker med kunskap om biologiska system och deras begränsningar. Budgetmässigt innebär ett mer hållbart brukande framför allt omfördelningar inom landsbygdsprogrammet. Det får dock också konsekvenser för vissa andra anslag. Analyser av de fortsatt omfattande brister i den generella hänsyn som skogsbruket ska ta (där bortåt en femtedel av avverkningarna inte ens anses uppnå till lagens miniminivå, som i sig är erkänt för låg) ger vid handen att ett av problemen är att saknat resurser att följa upp avverkningsanmälningar och skydda sådan skog som borde skyddas. Skogsägare kräver också mer rådgivning från myndigheterna, som otydliga krav anses vara ett skäl till att de olagliga avverkningarna sällan beivras. Sedan paragraf 30, den enda i skogsvårdslagen som handlar direkt om naturhänsyn, infördes har ingen fällts för brott mot den. behöver förtydliga kraven på naturhänsyn. För detta arbete och utökat arbete med biotopskydd och naturvårdsavtal föreslår en höjning av anslaget till med 2009, 2010 och 2011. Prisökningen för skog och skogsmark gör att anslaget för biotopskydd och naturvårdsavtal skulle behöva öka med storleksordningen , bara för att behålla samma takt i ökning av skyddet som rådde . visar i sin tur att takten skulle behöva öka för att nå det övergripande målet om att hejda förlusten av biologisk mångfald. Många skogsägare drabbades särskilt hårt av stormarna och för att de valde att inte ha försäkring mot sådana skador. Det ligger i skogsägande företags intresse att återplantera sin skog. anser det inte vara motiverat med ett generellt statligt stöd till skogsägares nyplanteringar efter stormarna. Däremot finns flera skäl att eftersträva en större inblandning av lövskog i den nya skog som planteras. anser att återplanteringsstödet bör begränsas till merkostnaden av lövskogsinblandning jämfört med återplantering av barrträd. Sammantaget blir det en höjning av anslagen för insatser för skogsbruket med 2009, 2010 och 2011. har som framgått och till skillnad från regeringen tagit och förslag på allvar. För att börja genomföra en del av förslag avseende framför allt odlad mångfald och husdjursgenetiska resurser föreslår vi ökningar av anslagen till med 2009, 2010 och 2011. Flertalet andra åtgärder inom jordbruket för att nå miljömålen finansieras genom andra anslag och genom omfördelningar inom landsbygdsprogrammet. I åkerlandskapet riskerar småbiotoperna, artikedomen och förekomsten av hotade arter att minska. påpekar att arters möjlighet till anpassning till klimatförändring försvåras. För att motverka detta har rådet föreslagit ett nytt delmål avseende åkerlandskapet och en rad åtgärder, bl.a. utökat stöd till bioträda (mångfaldsträda), information och uppföljning. För att kunna börja genomföra en del av förslag avseende målet den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena i föreslår vi en ökning av anslagen till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur på 2009, 2010 och 2011. Det ekologiska lantbruket bidrar till att nå flera miljömål. Dessutom bidrar det till att bevara markens produktivitet . Regeringen har slopat det särskilda anslaget för stöd till det ekologiska lantbruket. Pengarna fördes till andra budgetposter. Det står nu klart att stödet till det ekologiska lantbruket i praktiken har minskats med mer än hälften, om än på ett osynligt sätt. Dessutom har villkoren för stödet försämrats.