ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub507 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konfessionella friskolor. Alla barn har rätt till en objektiv och allsidig undervisning. måste ges ansvaret att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar att leva upp till lagens krav på kvalité och huvudmannens förutsättningar att i praktiken följa de allmänna målen och värdegrunden som gäller för det offentliga skolväsendet. Lever inte skolorna upp till kraven ska ytterst tillståndet kunna dras in . måste få ökad insyn och befogenheter att agera. I debatten höjs röster för ett totalförbud mot konfessionella friskolor. Detta är inte förenligt med och vore heller inte lämpligt. Vi anser istället att det bör slås fast att all obligatorisk undervisning ska vara icke-konfessionell oavsett huvudman. Skollagen måste skärpas. får enligt lagen en fristående skola ha konfessionell inriktning så länge som den till innehåll väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet och följer allmänna mål och värdegrund. Detta har skapat tolkningsmöjligheter som i praktiken gjort tillsynen tandlös. Dagens skollag ger i praktiken små möjligheter att säga nej till samfund att starta friskola. Så länge huvudmannen intygar att de kommer att följa de allmänna målen och värdegrunden och till innehåll i allt väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet så måste godkänna ansökan. När säger nej handlar det nästan uteslutande om mer formella brister som till exempel bristande elevantal. Dagens bestämmelser om överklagande innebär i praktiken att även uppenbar misskötsel av en skola eller allvarliga förseelser mot enskilda elever kan fortgå utan att kan ingripa så länge det är föremål för rättslig prövning. Det vore önskvärt med en lagändring så att ett återkallande av ett godkännande ska kunna gälla . Det innebär att skolan måste stängas i avvaktan på att beslut om att dra in tillståndet prövas rättsligt. Vi menar att en sådan lagändring vore klok och skulle gagna barns och ungdomars rättigheter.
mot · GW02Ub508 · 2008-10-06 00:00:00 — Stärkt samverkan mellan högskolor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högskolans tredje uppgift. De svenska högskolorna har tre grundläggande uppgifter, nämligen utbildning, forskning och samverkan med det omgivande samhället. Förväntningarna på högskolorna har ökat kraftigt , när det gäller samverkan med det omgivande samhället. Näringslivet har inte bara stora förväntningar att utbildningen innehåller för dem relevanta frågeställningar utan även att studenterna under sin utbildningstid i allt högre grad ges möjlighet att praktisera sina förvärvade kunskaper utanför högskolan. Det finns även stora förväntningar på högskolorna att i ökande grad möjliggöra för studenter och anställda att starta egna företag. För forskningen gäller att den aktivt ska bidra till ökad tillväxt. Högskolorna förväntas vara motorer för utveckling och tillväxt, detta gäller kanske speciellt för de mindre högskolorna. Högskolorna har svårt att i alla delar leva upp till de ökande förväntningar som ställs på dem när det gäller samverkan med det omgivande samhället eftersom de inte får dedikerade resurser för detta arbete. Detta innebär att medel från forskning och utbildning måste utnyttjas för samverkansuppgiften. Detta kan endast delvis motiveras, eftersom det i vissa fall finns behov av samverkan som ligger vid sidan av utbildningen och forskningen och därför inte kan anses höja kvaliteten för dessa båda uppgifter. För att tillfullo utnyttja de samverkansmöjligheter högskolorna kan erbjuda behövs dedikerade samverkansmedel, på samma sätt som de erhåller medel för grundutbildning och forskning. Regeringen bör överväga att utreda hur riktade medel till högskolans tredje uppgift kan utformas.
mot · GW02Ub509 · 2008-10-02 00:00:00 — Ökat engagemang i fritidsverksamheten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat engagemang i fritidsverksamheten. Många av de yngre barnen i skolan tillbringar efter skoldagens slut sin tid på fritids. Fritidshem med utbildade pedagoger fyller en viktig funktion för att komplettera skolan, ge barnen en meningsfull fritid samt stödja dem i deras utveckling. Barn har olika behov och olika förutsättningar och behöver därför mötas på olika sätt inom fritidshemsverksamheten. Barn och fritidpedagoger vittnar om fritidshemsverksamhet som inte räcker till. Barn kan inte få vara olika och det är ofta mycket svårt att göra god pedagogisk verksamhet för mindre grupper av barn. Detta är otillräckligt för våra barn. Socialdemokraterna prioriterade i sitt valmanifest 2006 att utveckla kvaliteten på fritids genom ett löfte om att anställa 3000 fler fritidpedagoger. Det socialdemokratiska valmanifestet kom aldrig att bli verklig politik då valet vanns av en borgerlig allians. Fritidshemmens verksamhet är viktig för barnen, med mer personal skulle fler arbetsuppgifter kunna fördelas mellan skola och fritidshem. Hjälp med läxläsningen är ett exempel på samarbetsmöjligheter mellan skola och fritids. Ytterligare som behöver uppmärksammas med fokus på fritidsverksamheten och barnen är barns sommar på fritids. Föräldrar som drabbats av arbetslöshet men som, vilket inte är ovanligt, erbjuds och tar semestervikariat över sommaren har behov av fritidsverksamheten för sina barn över sommaren. Utan att kunna hänvisa till faktisk statistik utan enbart till en allmän kännedom kan det hävdas att många av de barnen finns bland de grupper som riskerar att finnas i ekonomisk utsatthet. Ekonomisk utsatthet är kopplat till en svag förankring på arbetsmarknaden. Fritids blir en stor del av de barnens sommar och sommarlov. Riktade resurser och insatser för att göra de barnens sommar också till något spännande och roligt skulle vara välkommet och dessutom nå barn som behöver mer av vårt gemensamma engagemang. var det av barn till ensamstående som levde i ekonomisk utsatthet. hade den siffran stigit till i ekonomisk utsatthet. ser annorlunda ut och kommer att fortsätta att förändras. I den situationen blir det än viktigare att ge våra barn en fritidshemsverksamhet av god kvalitet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Ub510 · 2008-10-02 00:00:00 — Barnomsorg på obekväm arbetstid tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid. Förskolan byggdes ut för att kvinnor och män skulle kunna delta i arbetslivet på lika villkor. En fungerande barnomsorg är en förutsättning för arbetslinjen. Att barnen går i förskola är självklart. Inte många 917-arbetande behöver pussla med mormor, farfar, grannen och kollegorna för att ordna den dagliga barnomsorgen för sina barn medan de är på arbetet. Men det finns fortfarande föräldrar för vilka barnomsorg inte är en självklarhet. De är fortfarande kvar i pusslandet, eller har rent av tvingats ge upp sina yrken, för att barnomsorg saknas. En sådan grupp är skådespelare, sångare, orkestermusiker, teknisk personal med flera inom kultursektorn som arbetar så kallad delad dag. Delad dag innebär att man repeterar , är ledig för att sedan återgå till jobbet för att spela föreställning. Först vid är dagen slut och man kan gå hem. Dessa personer behöver barnomsorg på kvällstid som ett komplement till förskola . Det gäller i synnerhet ensamstående eller föräldrar som båda arbetar delad dag. erbjuder vissa kommuner och stadsdelar barnomsorg på kvällstid, men inte alla. Den ena sångaren på kan alltså få sådan barnomsorg, medan kollegan på samma arbetsplats inte får det, eftersom hon/han bor i en annan stadsdel. Orsaken är skollagens utformning. Kommuner/stadsdelar är enligt lagen inte skyldiga att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. I lagen står att det bör erbjudas. Därmed är det upp till den enskilda kommunen eller stadsdelens goda vilja om sådan barnomsorg erbjuds eller ej. Skollagen måste därför ändras så att den tydligt anger att kommunerna/stadsdelarna har skyldighet att erbjuda barnomsorg på kvällstid för barn till föräldrar med yrken som kräver denna omsorgsform för att de ska kunna förvärvsarbeta. i (s)
mot · GW02Ub511 · 2008-10-03 00:00:00 — Fler vuxna i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler vuxna i skolan. För att växa och bli vuxen behöver barn vuxna utanför familjen som kan berätta om livets spelregler. Barn behöver kunna språk och erövra en förmåga att berätta, att lyssna och läsa av spelregler. Barn måste också lära sig att göra val, ta beslut och ha tid att reflektera över det som sker i skolan. Barn behöver hjälp med läxor och stöd på olika sätt. Därför behövs det fler vuxna i skolan och inom skolbarnsomsorgen. Flickor och pojkar ska ha samma rättigheter att bli uppmärksammade och lyssnade till i förskolan och skolan. ska ses som en helhet från morgon till kväll oavsett det är förskola, fritidshem eller skola som ansvarar för verksamheten. När det kommer in fler vuxna med olika bakgrund i skolan, gynnar det både elever och skolpersonal, vuxna som har tid att lyssna, tid att prata och tid att stödja. I skolan kan det vara problem med stora klasser, med mobbning, negativt gruppbeteende, samarbetssvårigheter, sämre språkutveckling och inlärningsförmåga/möjligheter. Dessutom kan barn känna stress, ha huvudvärk och ont i magen med för stora och stökiga klasser. Det kan vara betydligt sämre möjligheter för lärarna att ge varje enskilt barn uppgifter, stöd, stimulans och uppmuntran sett till barnets behov och nivå. Det är viktigt att någon kurator/skolsköterska/elevsassistent finns till hands och är välkänd, finns tillgänglig på skolan och har tid då barnet vill/vågar prata om sitt problem eller bekymmer. Många barn väljer ofta att vända sig till en vuxen inom skolan för att få stöd eller hjälp. Det är viktigt för barnen att känna att de blir sedda . Det finns olika försök ute i landet, alltifrån s.k. klassmorfar till kamratstödjare, försök som gett gott resultat. Det innebär att ett antal vuxna, som inte är pressade av lärarens yrkeskrav, fungerar som ett komplement till skolans övriga personal och finns till för eleverna. Dessa vuxna har tid för eleverna och kan fungera som förebilder och medmänniskor.
mot · GW02Ub512 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kunskap om arbetsrättsliga frågor. Kunskaper om arbetsrättsliga frågor behövs för att man ska få en bra start på sitt yrkesliv och bör ges innan man slutar skolan och kommer till sin första arbetsplats. kan vi i media läsa om hur skolungdomar utnyttjas på sina sommarjobb. De får för låg lön, för lång arbetstid, inga lunchraster etc. När man redan står på sin arbetsplats och kommer underfund med bristerna kan det kännas för sent att påtala dessa för arbetsgivaren. Ett bra sätt att förbättra situationen är att ge ungdomar kunskap om vilka rättigheter man har på arbetsmarknaden. Detta bör ske , helst innan i högstadiet, senast i gymnasieskolan. Ungdomarna behöver information om rättigheter på arbetsplatsen innan de kommer överens med en arbetsgivare om att jobba där. Denna information bör med fördel kunna ges som facklig skolinformation.
mot · GW02Ub513 · 2008-10-06 00:00:00 — Behovet av fler läkare i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av förutsättningarna för läkarutbildning i så att de motsvarar såväl studenternas önskemål som behovet av läkare i . Det talas mycket om läkarbristen i vårt land, det är många landsting som bekräftar att de har stort behov av att få nya läkare. Det behövs ständigt fler, trots att antalet nästan har tredubblats . För att vi ska komma till en lösning, så att efterfrågan och utbildade läkare mer stämmer överens, behöver vi se över frågan om läkarutbildningarna. är det många unga människor som vill läsa till läkare men som inte får plats på våra svenska universitet. De tvingas söka sig utomlands och att därmed bekosta utbildningen själva. Regeringen har lovat 110 nya platser till läkarutbildningen men det är tveksamt om det är tillräckligt utifrån behovet i vårt land. Representanter för landsting reser även utomlands och söker färdiga läkare i andra länder. Dessa får sin utbildning validerad mot svenska behov och förutsättningar. Båda företeelserna kommer säkerligen att behövas även men det är angeläget att se över förutsättningarna för läkarutbildningarna i vårt land, så att de svarar mot såväl studenternas önskemål som behovet av läkare i .
mot · GW02Ub514 · 2008-10-03 00:00:00 — Funktionshindrades rätt till utbildning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrades rätt till utbildning och stöd att klara en utbildning. Det är viktigt att upptäcka ett funktionshinder och att funktionshindrade får stöd för att hitta rätt form av undervisning för att klara skolan. Undervisningen bör i möjligaste mån göras integrerat i den vanliga skola som eleven tillhör i sin hemkommun. Särskolelösningar kan behöva tas till men då enbart om det inte fungerar med undervisningen i den vanliga skolan. Barn med särskilda funktionshinder bör så långt det är möjligt beredas undervisning i hemkommunen, i nära anslutning till sina föräldrar och syskon. För att varje barn ska kunna bli bemött utifrån sitt behov och sina förutsättningar måste det finnas resurser att ta emot en funktionshindrad elev i dennes hemkommun, och det behöver finnas en god barnhälsovård för tidig upptäckt av funktionshinder. Att hemkommuner tillsammans med närliggande kommuner gemensamt kan anordna undervisning för barn med speciella funktionshinder är en möjlighet som kan och bör utvecklas ytterligare. Det är kommunen som ska se till att hjälpmedel och övriga resurser, i form av personal, tillförs så att eleven kan bo kvar hemma. Även handikappanpassning av skollokalerna måste ske med hänsyn till elevens handikapp. Alla människor har rätt att bli bemötta utifrån sina behov och förutsättningar. Detta gäller alla medborgare, och i synnerhet människor med olika typer av funktionshinder. De har rätt till utbildning och till att få det stöd och den hjälp de behöver för att klara en utbildning. Det är viktigt att framhålla att det alltid är föräldrarna som i första hand ska kunna ansvara för fostran av sina barn och att varje barns bästa alltid måste vara det centrala när undervisning och skolgång planeras.
mot · GW02Ub515 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning och fortbildning av läkare och tandläkare. Att använda amalgam som fyllning är mycket ovanligt. Enligt bestod av alla fyllningar som gjordes på den vuxna befolkningen 2003 av amalgam och mindre än på barn och unga. halverades dessutom antalet fyllningar med amalgam. De få fyllningar som fortfarande görs med amalgam beror på individuella faktorer och tyvärr ibland på ekonomiska skäl. Den kraftiga nedgången i användandet av amalgam är naturligtvis mycket positiv och strävan måste vara att bli helt kvitt amalgam som fyllning. Även om amalgam används alltmer sällan kvarstår ändå faktum att väldigt många svenskar går omkring med amalgam i munnen. Enligt som publicerade sitt slutbetänkande (SOU 2003:53) framgår att fortfarande har amalgam i munnen och att tagit bort sitt amalgam. Många personer vittnar om fysiska och i förlängningen också psykiska problem som de kan hänföra till sitt amalgam. För många är det helt nödvändigt att bli av med sitt amalgam för att bli återställda. Av utredningen framgår dock att många patienter som hänför sina besvär till amalgam och andra dentala material fortfarande anser sig dåligt behandlade, ej trodda och anser sig få fel behandling. Drygt hälften av primärvårdsläkarna anser att problem med dentala material och hälsa inte berör dem och är följaktligen inte heller beredda att fördjupa sina kunskaper inom detta område. Det finns alltså anledning att se över läkarutbildningen och garantera att fortbildning om dentala material och hälsa kommer läkarna tillgodo. Fortbildning är också ett sätt att öka möjligheterna för dessa patienter att bli korrekt behandlade. Staten bör i sina överläggningar med landstingen ställa krav på att landstingen erbjuder sina anställda läkare och tandläkare utbildning om hur kvicksilver och andra ämnen från dentala material påverkar kroppen. Även läkar- och tandläkarutbildningarna måste ge undervisning inom detta område.
mot · GW02Ub520 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läkarutbildning vid . råder det stor brist på läkare i . En omfattande rekrytering från andra länder har länge pågått. Regeringen har utökat läkarutbildningen i landet med 234 platser, men det räcker inte. kommer platserna ytterligare att ökas, en satsning som är viktig för att den svenska sjukvården ska kunna möta upp de behov som finns. Det finns ett stort behov av läkare i landet, och det är inte rimligt att vi ska förlita oss på att andra länder ska utbilda dessa läkare. För att kunna möta den stora efterfrågan måste fler läkare utbildas, och en ny läkarutbildning skulle med fördel kunna placeras vid . ligger strategiskt i ett område som, tillsammans med och , har mycket låg läkartäthet. är ett exempel på hur läkartätheten stigit efter att läkarutbildningen startades vid . En läkarutbildning vid skulle, förutom att avhjälpa läkarbristen i län, även gynna andra närliggande län såsom och . har också utomordentliga förutsättningar att utveckla en modern och innovativ läkarutbildning. Alla inblandade parter arbetar mycket hårt för att detta skall kunna bli verklighet. Landsting och kommuner i regionen har bidragit till att skapa förutsättningar. Stora satsningar har även gjorts för att knyta forskare och lärare till läkarutbildningen med specifik kunskap om de profilområden som planerar att arbeta med. Dessa är bl.a. bassjukvård och samtidens hälsa. Läkarutbildningen kommer att kunna utveckla den valda profilen tillsammans med som har en bred kompetens. avslog universitets och läns landstings ansökan om att få starta en läkarutbildning, vilket är mycket beklagligt. Detta trots att genomfört stora förändringar på de områden som vid förra ansökningstillfället såg brister i. Med det söktryck som finns på de sex läkarutbildningarna runt om i landet är det mycket olyckligt att inte får möjligheten att bidra till att lösa den läkarbrist som råder. har utmärkta förutsättningar att bedriva och utveckla en ny läkarutbildning.
mot · GW02Ub521 · 2008-10-06 00:00:00 — Psykologisk kompetens i elevhälsoarbetet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skollagen ändras till att även innefatta krav på att kurator och skolpsykolog ska ingå i skolhälsovården. Vi nås allt för ofta av larmrapporter om barn och ungdomar som mår dåligt. Organisationer som och rapporterar återkommande om ökad psykisk ohälsa bland barn och ungdomar och om självdestruktivitet bland tonårsflickor. All expertis är enig om att det är viktigt att barns och ungdomars svårigheter uppmärksammas , och att de tillsammans med anhöriga erbjuds insatser tillräckligt tidigt för att vända en negativ utveckling. Detta sker bäst genom basverksamheter som till exempel elevhälsoteam som når alla barn och ungdomar. Det är därför av vikt att det inom elevhälsoteamen finns högskoleutbildade yrkesgrupper inte bara med medicinsk kompetens, utan även med psykologisk dito. Trots detta saknar många skolor fullvärdiga elevhälsoteam, och i åtskilliga elevhälsoteam ingår inte någon psykologkompetens över huvud taget. Detta hänger sannolikt samman med att det saknas riktlinjer för vilken kvalitet skolornas elevhälsovård skall hålla. Enligt skollagens 14 kap. 2 § har skolhälsovården till ändamål att följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Paradoxalt nog reglerar skollagen bara de kompetenser som har med den kroppsliga hälsan att göra: För skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. ( 14 kap. 2 §) Vad gäller den själsliga hälsan står alltså skolhälsovården utan krav på kompetens. Att endast erbjuda elever tillgång till en skolsköterska är inte tillräckligt. Det är därför av vikt att eleverna tillförsäkras att psykologisk kompetens i form av kurator och skolpsykolog tillförs skolhälsovården. En liknande motion behandlades under förra i betänkande 2007/8:UbU11 och fick avslag. Larmen om barns och ungdomars psykiska ohälsa har inte minskat, och min förhoppning är att den här motionen under detta kommer att antas av .
mot · GW02Ub522 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utvärdera om skolhälsovården bedrivs på det mest optimala sättet för att nå bästa resultat. Skolhälsovården är ett mycket viktigt led i att ge barn och ungdomar en god uppväxt. Emellertid har vi kunnat iaktta en ökad psykisk ohälsa bland barn och unga, många har därtill problem med att de är överviktiga. Det är oroande tecken på att barn och ungdomar inte mår väl. har i ett antal utvärderingar av skolhälsovården konstaterat att den varierar mycket mellan skolor inom en kommun och även mellan olika kommuner. Vidare har man påtalat vikten av att det finns god samverkan mellan skolhälsovården och andra aktörer kring barnen. Även inom detta område beskrivs mycket varierande grad av samverkan. Utifrån detta anser jag att det är angeläget att regeringen utvärderar om skolhälsovården bedrivs på det mest optimala sättet för att ge barn och unga en så god start på livet som möjligt.