mot · GV02Fi11 · 2008-05-07 00:00:00 — är en väl fungerande infrastruktur avgörande för företagens konkurrenskraft och rörligheten på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater ser stora behov att investera i en hållbar infrastruktur som både svarar mot företagens och de enskildas behov, men som också bidrar till att minska utsläpp av växthusgaser. Till skillnad från regeringen som har aviserat att de främst kommer att satsa på att bygga nya vägar kommer vår inriktning på höstens infrastrukturmotion att ha ett tydligt grönt anslag. En grön miljardsatsning på miljonprogrammen. Vi står inför en mycket omfattande ombyggnad av vårt samhälle. Miljonprogramslägenheterna behöver rustas upp. Vi vill att upprustningen ska ske med den mest moderna och energieffektiva tekniken och att energiförbrukningen ska halveras. För detta måste stat och kommuner ta ett mycket stort ansvar. Med tanke på de omfattande investeringsbehoven vill vi redan nu förbereda miljardsatsningen på miljonprogrammen. Behoven ska kartläggas och alternativa tekniker och metoder inventeras. Bygg grönt för framtiden. som har rekordmånga unga vuxna så avskaffar den borgerliga regeringen stödet till nybyggnation av hyreslägenheter. Detta är en orättvis politik som begränsar unga människors rätt till självständighet. Bristen på billiga små hyreslägenheter i våra storstads- och universitetsstäder riskerar dessutom att hämma tillväxten, eftersom rörligheten på arbetsmarknaden försämras. Vi vill göra en särskild investering för att stimulera nybyggnationen av hyresrätter. Nya innovativa och hållbara metoder ska främjas. Bostadsmarknaden behöver rättvisa och förutsägbara villkor inte marknadshyror. 2.4 Konkurrenskraft forskning för näringslivet har stora möjligheter till en fortsatt stark ekonomisk utveckling framöver om vi investerar i det som bygger svenska företag starka: kunskap och kompetens. Den borgerliga regeringen har varit påfallande passiv när det gäller samarbetet med näringslivet inte minst i forskningsfrågorna. Viktiga framtidsbranscher har inte fått några besked om framtidens forskningssatsningar. Två exempel är fordonsindustrin och läkemedelsindustrin. Jämfört med andra ligger högt när det gäller investeringar i forskning och utveckling som andel av BNP. Men denna position måste försvaras. Vårt mål är att den offentliga sektorn ska investera en procent av bruttonationalprodukten i forskning. I budgetmotionen avsatte vi mer än regeringen till forskning 2008 till 2011. kommer vi socialdemokrater att presentera vår inriktning för forskningspolitiken i en forskningsmotion. Redan nu vill vi avisera att den kommer att innehålla ett nytt forskningsprogram Konkurrenskraft . En miljard till Konkurrenskraft Vi socialdemokrater har presenterat ett brett investeringsprogram inom fordonsforskningen som vi vill genomföra tillsammans med industrin. vill vi tillsammans med andra centrala delar av svenskt näringsliv utforma nya forskningsprogram för ökad konkurrenskraft. kommer vi att bjuda in företag för att gemensamt utforma investeringar i forskningen Konkurrenskraft . Branscher som kan vara aktuella för gemensamma forskningsinvesteringar är exempelvis läkemedels- och bioteknikbranschen, vindkraftsindustrin och tjänstesektorn. Vi erbjuder totalt till forskningsprogrammen under förutsättning att näringslivet investerar minst lika mycket. Näringslivets behov ska vara styrande för prioriteringarna. Men vi ställer också tydliga krav: Investeringarna ska främja forskning som håller internationell världsklass, grundforskning såväl som tillämpad forskning. Investeringarna ska ha en tydlig profil av kommersialisering och innovationer, småföretagens möjligheter att använda forskningsresultaten ska särskilt uppmärksammas. Investeringarna ska främja erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan näringsliv och akademi, exempelvis genom gemensamma doktorandprogram. Investeringarna ska särskilt främja tjänstesektorns behov av relevant forskning. Satsningar på exempelvis tjänsteforskningsinstitut kan vara aktuella. Totalt vill vi investera i det nya forskningsprogrammet för näringslivet Konkurrenskraft . 2.5 Investera i jobb åt unga kommer rekordmånga ungdomar att lämna gymnasieskola och högskola för att söka sig in på arbetsmarknaden. och var det många unga som snabbt etablerade sig på arbetsmarknaden på grund av en urstark konjunktur. Men när arbetsmarknaden är på väg in i en fas med avmattning riskerar denna positiva utveckling att stanna av. Vi vet att många unga med brister i sin utbildning även under högkonjunktur har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Under den borgerliga regeringen har antalet ungdomar mellan som varit arbetslösa ökat till 5963. Ungdomsarbetslösheten har därmed mer än trefaldigats mitt under en brinnande högkonjunktur. Grunden för jobb för unga är fullgjord utbildning med hög kvalitet. Här finns inga genvägar. Vi menar att det finns omfattande investeringsbehov för ökad kvalitet, mer kunskap och bättre uppföljning i såväl gymnasiet som i högskolan. Satsningar måste till för att knyta utbildning och näringsliv närmare varandra. Förbättringar måste också ske inom studievägledningen. Se kapitel 3. Men utöver stora investeringsbehov i den reguljära utbildningen är det uppenbart att det också behövs särskilda i investeringar för unga kvinnor och män som har svårt eller kan förväntas få det svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. saknar ca 50000 ungdomar i åldern fullbordad gymnasieutbildning. Totalt vill vi genomföra följande satsningar : Lös problemet med långtidsarbetslösheten bland ungdomar Regeringens ungdomsåtgärder är misslyckade. Arbetsförmedlingens utvärdering visar att endast en av tio får stanna hos arbetsgivaren när nystartsjobbet tar slut. Regeringens egen analys i vårpropositionen visar att undanträngningseffekten för nystartsjobben är . Inte heller regeringens varierande arbetsgivaravgifter för olika ålderskategorier skapar jobb utan bara mer krångel för småföretagen. Dessutom är det en märklig subventionering av begränsade delar av näringslivet. Möjligheterna för ungdomar utan fullständig gymnasieutbildning att skaffa sig gymnasiekompetens eller annan yrkesinriktad kompetens har kraftigt försämrats i takt med att vuxenutbildning, praktikplatser och utbildningsvikariat rustats ned eller helt avskaffats. Vi föreslår därför en rad investeringar på utbildningsområdet, t.ex. fler studieplatser inom vuxenutbildningen. Men för att lösa problemet med långtidsarbetslösheten bland ungdomar krävs också särskilda insatser: Individuell handlingsplan dag ett. När ungdomar kommer till Arbetsförmedlingen ska de få hjälp med att upprätta en individuell handlingsplan. De ungdomar som redan då bedöms ha svårt att finna ett arbete ska inom en månad erbjudas och förväntas påbörja utbildning och/eller praktik. Ungdomar mellan som har varit arbetslösa ska få möjlighet att förbättra sin kompetens med kvalificerade avstampsutbildningar. Utbildningen ska maximalt pågå och riktas mot bristyrken. De ska inte kräva några förkunskaper. Vi vill investera i detta i tilläggsbudgeten och 2009. Arbetsgivare som anställer en ung person som har varit arbetssökande ska få ett skatteavdrag för Förstajobbet. Till skillnad från nystartsjobben ska kostnaden för arbetsgivare vara betydligt lägre av lönekostnaden men är målgruppen mindre, vilket gör stödet effektivare. Vi vill satsa till detta i tilläggsbudgeten . Introjobb som dörröppnare till arbetsmarknaden är det inte bara svårt för ungdomar med bristfälligt utbildning att finna sitt första jobb. Det kan också vara svårt för många unga med generella utbildningar från både gymnasiet och högskolan. Parallellt med att arbetsgivare efterfrågar allt mer yrkesspecifika färdigheter har utbildningssystemet utvecklats i motsatt riktning mot generella kunskaper. Det innebär att mer färdigutbildning måste ske i arbetslivet. I många branscher finns redan en sådan tradition, särskilt i många LO-yrken. har långt fler yrken krav på yrkesspecifika färdigheter. För en arbetsgivare är det lättare att anställa någon äldre som redan har jobbat inom samma bransch och kan yrket än att investera i utbildning för någon yngre som vilken dag som helst kan gå vidare och till ett nytt jobb. Det gör att risken är stor att för få arbetsgivare satsar på att anställa unga. Därför behövs gemensamma insatser på detta område. Vi vill ge en utredare i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadens parter utforma en modell för färdigutbildning i arbetslivet, s.k. introjobb. Ett sommarjobb är ofta ungdomars första kontakt med arbetslivet. Genom sommarjobbet får ungdomar lära sig vilka krav som ställs på en arbetsplats, praktiska arbetslivserfarenheter och referenser för sitt framtida jobbsökande. Men det är inte alltid lätt att finna ett sommarjobb. Ofta förutsätter det ett redan upparbetat kontaktnät. Detta betyder att ungdomar med föräldrar som har svag förankring i arbetslivet har sämre möjligheter till sommarjobb än andra ungdomar. 100 miljoner till sommarjobb. Vi vill att alla gymnasieelever ska få möjligheten till ett sommarjobb. Vi vill därför genomföra en riktad stimulans för att få fler kommuner och landsting att anställa gymnasiestudenter och satsar därför i tilläggsbudgeten . 2.6 Investera i jobb åt nyanlända Att som invandrare få ett arbete med arbetskamrater och nya arbetsuppgifter är ofta det bästa sättet att lära känna ett nytt land. Vi vill att alla som har kommit till som flyktingar så snabbt som möjligt ska få börja arbeta. Etableringen för nyanlända måste därför förbättras. Ansvaret för flyktingmottagandet måste fördelas mer solidariskt. Sysselsättningen bland invandrade svenskar måste öka kraftigt. Därför föreslår vi ett fempunktsprogram för snabb introduktion: Flyktingmottagandet är inte jämnt fördelat över . som vissa storstadskommuner som , , och tar emot över tusen flyktingar tar andra kommuner inte emot några flyktingar alls. Alla landets kommuner ska vid behov kunna ta emot flyktingar. Vi vill se över lagstiftningen i syfte att tilldela den som har fått uppehållstillstånd en placering i en introduktionskommun . Vi vill också se över lagen om eget boende (EBO). bör också ges en tydligare samordnarroll för att tillsammans med kommunerna, Arbetsförmedlingen och upprätta ett kontrakt mellan dessa parter så att integrationsprocessen snabbas upp. Bättre undervisning i svenska De som flyttar till är ingen homogen grupp. Vissa flyktingar från utvecklingsländer, inte minst många äldre och kvinnor, har aldrig haft möjligheter att lära sig läsa och skriva i sitt hemland och har behov av mycket stöd innan de kan påbörja en traditionell kurs i svenska. Andra som kommer till talar redan flera språk eller har en vana vid akademiska studier. Utbildningen i svenska för invandrare måste anpassas till denna verklighet. Under förra mandatperioden lade vi socialdemokrater fram förslag om förändringar i svenska för invandrare (SFI). Det handlade t.ex. om bättre stöd för dem med sämst förutsättningar. vill vi gå vidare och komplettera med intensivkurser för dem som har studievana och snabbt vill lära sig svenska. Därför föreslår vi att , och ska erbjuda intensivkurser i svenska för invandrare med akademisk examen, och vi avsätter för detta redan i tilläggsbudgeten. Nationell validering för snabbare jobb för nyanlända Under den förra mandatperioden genomförde vi socialdemokrater en försöksverksamhet med satsningar på kompletteringsutbildning för lärare och jurister och en högre förvaltningsutbildning för personer med utländska examina. vill vi att dessa satsningar ska utvidgas och föreslår att kompletterade utbildningar ska erbjudas på flera områden där det råder brist på arbetskraft, till exempel byggnadsarbetare, förskollärare, lärare och tandläkare. Utbildningarna ska genomföras vid några utvalda högskolor och universitet och yrkesvux. För detta ändamål avsätter vi i tilläggsbudgeten . Vi vill också förbättra valideringen av utländska examina och yrkeskunskaper. användas olika metoder i olika delar av landet. Till exempel är mycket framgångsrik i sitt valideringsarbete. Men det behövs en nationell strategi för validering, och det brådskar. Vi vill därför redan i tilläggsbudgeten avsätta för att sätta i gång detta arbete. Flyktingar söker sig ofta till kommuner där de har släktingar, vänner eller andra landsmän. finns det många andra kommuner med arbetskraftsbrist och vikande invånarantal. och har visat vägen för hur detta kan hanteras. Flyktingars kompetens ska kartläggas tydligare och matchas med företag med behov av arbetskraft. Vi vill utveckla den modellen. Staten ska i samarbete med kommuner och näringsliv tydligare kartlägga behov och kompetens för att matcha ihop dem. En rättvis ersättning för flyktingmottagande uppgår de statliga schablonersättningarna till kommunerna för flyktingmottagande till ett visst belopp för vuxna, barn och äldre. är kostnaderna för flyktingmottagande inte på något sätt lika. En flykting som är utbildad tandläkare behöver mindre stöd och hjälp för att få ett arbete än en flykting som aldrig ens har lärt sig läsa och skriva på sitt eget språk. Vi socialdemokrater vill därför se över de statliga schablonersättningarna så att de bättre avspeglar kommunernas kostnader. För att stödja de kommuner som har tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken vill vi utreda en modell för att kunna införa en solidaritetsbonus. Den innebär att de kommuner som har tagit emot flest flyktingar i förhållande till sin kommuns befolkningsstorlek får en högre schablonersättning vid flyktingmottagande än andra kommuner. Utvecklingen av konsumentprisindexet har överstigit . Inflationen i har inte varit så hög . var inflationen hela 3,. Den ökande inflationen drivs av flera samverkande faktorer, så som t.ex. ökande bostadskostnader, höjda internationella matpriser och internationell oro. Därtill har konstaterat att regeringens expansiva finanspolitik har drivit upp inflationen4. Det finns tecken som tyder på att riskerar ett fortsatt inflationstryck i ekonomin trots att vi nu - enligt regeringens bedömning går in i en period med ekonomisk avmattning och ökande arbetslöshet. Ett fortsatt relativt högt inflationstryck riskerar att hålla uppe räntorna och därmed kyla av svensk ekonomi av ekonomisk avmattning. Hög inflation kan få stora negativa effekter på den reala ekonomin. Inflation tenderar att resultera i missallokeringar och skapa omfattande förmögenhetsomfördelningar i samhället. Vi menar att det därför finns anledning att överväga riktade insatser för att pressa tillbaka inflationen. En bred palett av insatser bör kunna komma i fråga. Främja handel och utbyte med hela världen Ett samhälle bygger på ett kontrakt mellan människor solidaritet. Utan detta samhällskontrakt bryts samhället isär och ersätts av stridande särintressen. Exemplen på vad som händer när särintressen tillåts styra förskräcker. Det är uppenbart att exempelvis amerikansk och europeisk ekonomi bär stora kostnader på grund av att smala intressen inom industrin och jordbruket genom lobbying har fått igenom krav på handelshinder. I har kött och kläder blivit dyrare på grund av kvoter, tullar och importstopp. Vi menar att den borgerliga regeringen bör öka sitt engagemang i de viktiga handelsfrågorna och agera mer kraftfullt mot den protektionism som är frekvent förekommande inom EU-samarbetet. Regeringen bör också föra talan mer offensivt när det gäller de grundläggande mänskliga rättigheterna i arbetslivet. Vi vill kombinera engagemanget i handelsfrågorna med omfattande nyinvesteringar i export- och investeringsfrämjandet och med riktade satsningar för att främja import till . Vi vill ge ett ökat uppdrag att utveckla och utöka arbetet inom ramen för konceptet Open Trade , där företag från utvecklingsländer som vill sälja sina varor på den svenska marknaden får råd och stöd att ta sig in på denna. Genom ökad import från utvecklingsländer bidrar vi till rättvisan i världen som svenska konsumenter får ett bredare utbud och lägre priser. Ett starkt och därmed ansvarstagande fack Svenska löntagare har under ett årtionde fått kraftiga reallöneförbättringar. Grunden för detta har varit en välfungerande och ansvarstagande lönebildning. För att arbetsmarknadens parter ska fortsätta kunna ta ett stort ansvar krävs starka parter. Vi ser med stor oro på att den fackliga organiseringsgraden nu sjunker under trycket av den borgerliga regeringens kraftiga försämringar av arbetslöshetsförsäkringen. Ett försvagat fack riskerar att bli räddhågset, protektionistiskt och inte klara att upprätthålla ansvaret för en fungerande lönebildning. I höstens budgetmotion föreslog vi att egenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen ska sänkas kraftigt och ersättningen höjas så att de flesta får ut av sin tidigare inkomst. Ökad konkurrens och tuffare tag mot karteller Vi vill att konkurrenspolitiken ska vara till nytta för konsumenterna och märkas i vardagen och i plånboken. Detta kräver effektiva konkurrensregler och myndigheter med muskler som kan motverka karteller och andra allvarliga konkurrensbegränsningar. Kartellsamverkan som driver upp priserna för konsumenterna är mycket allvarligt och måste beivras. har i domstol drivit fall om kartellsamverkan mellan t.ex. bensinbolag. Vi vill därför redan i tilläggsbudgeten öka resurserna till med . Vi vill också skärpa konkurrensen och prispressen på fjärrvärmemarknaden. Det är inte hållbart att monopolföretag ska kunna sätta vilket pris som helst. Vi vill att en prisprövning av fjärrvärmepriset införs. Detta skulle inte bara ge rättvisare priser utan också säkra fjärrvärmeutbyggnaden. Bolag med statligt ägande kan vara ett verktyg för att pressa priserna i . Bolåneföretaget har varit mycket framgångsrikt i att pressa lånekostnaderna. Vi avvisar den borgerliga regeringens ideologiskt betingade utförsäljning av statliga företag och vill avbryta försäljningen av . ska fortsätta att vara en pigg uppstickare som pressar kostnaderna för konsumenternas bolån och bidrar till att förbättra villkoren för småspararna genom konkurrenskraftiga erbjudanden inom sparandet. 3 Investera i välfärden Grunden för den generella välfärden är en förskola, skola, vård och omsorg med hög kvalitet. Tillsammans med väl fungerande trygghetsförsäkringar ges människor möjligheten att växa och utvecklas. Men ovissheten hos människor ökar och klyftorna mellan människor växer. Stressen kring vad som händer den dagen man drabbas av sjukdom eller arbetslöshet ökar. De som har råd ges möjlighet att köpa sig före i vårdkön, men vad kommer att finnas kvar till den som inte har samma ekonomiska resurser? Att bra vård, skola och omsorg ska fördelas efter behov byts ut till förmån för plånbokens tjocklek. Den borgerliga regeringen har pratat om förskola, skola, vård och omsorg, men de konkreta satsningarna har varit få och små. I stället för investeringar i välfärden har regeringen prioriterat skattesänkningar till de mest förmögna. Regeringen har fattat ett flertal beslut som ökar bidragskostnaderna för kommunerna och som därmed tar resurser från förskola, skola, vård och omsorg. Det handlar om försämringar i socialförsäkringarna och arbetslöshetsförsäkringen. Enligt hade hälften av landets kommuner ökade kostnader för försörjningsstöd . införs också vårdnadsbidraget som inte finansieras av staten, vilket tvingar kommunerna att betala det med nedskärningar i förskolan. Kommunsektorns ekonomi är starkt kopplad till utvecklingen av antalet arbetade timmar. Enligt regeringens prognos minskar antalet arbetade timmar med 0,och arbetslösheten ökar. utvecklas lönerna enligt regeringens prognos snabbare i kommunerna än i övriga ekonomin. Konsekvensen är en kraftigt försämrad ekonomi för kommunerna och landstingen. uppvisar kommunsektorn ett resultat om 14 respektive . Enligt regeringens prognoser kommer kommunsektorn att att uppvisa underskott. Därmed står vi inför en situation där den grundläggande välfärden sätts under tryck att spara. Då drygt hälften av kommunernas verksamhet är lönekostnader innebär sparbeting mindre personal. Det i sin tur betyder större barngrupper i förskolan, inga extraresurser i skolan, längre köer i vården och att personalen ges mindre tid med de äldre i omsorgen. Kommunernas resultat före extraordinära poster Källa: ekonomiska vårproposition. En hög kvalitet i den välfärd som är tillgänglig för alla är ett viktigt fördelningspolitiskt instrument. Alla bidrar till välfärden efter förmåga och får del av den efter behov. Men för att det ska fungera måste välfärden hålla tillräckligt hög kvalitet och motsvara medborgarnas önskemål och behov. Annars kan de som har råd känna sig tvingade att betala för privata lösningar inom förskola, skola, vård, omsorg och teckna privata trygghetsförsäkringar. Resultatet blir dyrare välfärd för alla och sämre välfärd för dem som inte har råd att köpa privata lösningar. En sådan utveckling förlorar vi alla på. när vi är i en situation där kommunsektorn står inför besparingar bör staten investera i att stärka kvaliteten i välfärden. Vår uppfattning är att jobben och välfärden ska prioriteras framför sänkta skatter. Trygghetsförsäkringar som ger reell kompensation vid exempelvis sjukdom, arbetslöshet eller föräldraledighet är en viktig del av välfärden. De får inte missbrukas och de måste utformas på ett sätt så att de stödjer arbetslinjen. Regeringens nedskärningar och utsorteringsgaranti har dock bara lett till sämre försäkringar och därmed sämre välfärd. I budgetmotionen föreslog vi socialdemokrater att ersättningen i sjukpenning och föräldrapenning skulle höjas till och att taket i sjukpenningen skulle höjas till tio prisbasbelopp. Vi föreslog även att arbetslöshetsförsäkringen skulle förbättras så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Genom att kombinera trygga försäkringar med investeringar i utbildning och kompetens stärks välfärden för alla som vi skapar förutsättningar för en dynamisk ekonomisk utveckling. 3.1 Regeringens politik har lett till ökade orättvisor Regeringens politik har lett till ökade klyftor. Skillnaderna har vidgats mellan dem som tjänar mycket och dem som tjänar lite, mellan män och kvinnor, mellan stad och landsbygd. I höstens budgetproposition lade regeringen fram förslag som vidgade klyftorna ytterligare. De tre rikaste tiondelarna av befolkningen fick av alla inkomstförstärkningar, medan de fyra tiondelarna med lägst inkomster fick försämrade villkor eller oförändrade villkor. Detta trots att budgetpropositionen var underfinansierad. Förändrad nettoinkomst per decil av förslagen i budgetpropositionen jämfört med gällande regler Orättvisorna förstärks för varje nytt steg den borgerliga regeringen tar. Sänkta skatter framför stärkt välfärd innebär att personer med låga inkomster får det jämförelsevis sämre eftersom de inte har råd att bekosta sin egen välfärd. Sammantaget räknar den borgerliga regeringen med att sänka skatterna med nästan resurser som i stället hade kunnat investeras i jobb och välfärd. Finansieringen av skattesänkningarna leder till ytterligare orättvisor. Deltidsarbetslösa, sjuka, föräldrar och heltidsarbetslösa har alla fått försämringar sedan valet . Slutligen innebär skattesänkningarna i sig att orättvisorna stärks. Fastighetsskatten har lagts om så att de som äger de mest värdefulla villorna fått skattesänkningar på medan andra fått höjda skatter på sitt boende. Ett av de mer orättvisa förslagen var avskaffandet av förmögenhetsskatten. Det innebär att den rikaste tiondelen av befolkningen får sänkt skatt med nästan . Det är mer än övriga av befolkningen får tillsammans. Enligt SCB får knappt 200 personer en skattesänkning på mer än . Effekter av avskaffad förmögenhetsskatt på decilgrupper Procent av den totala inkomstförändringen för befolkningen indelad i deciler ekonomiska vårproposition innehåller inga konkreta förslag, och därför går det inte att göra någon fördelningsanalys av den. Men regeringen har aviserat att den ska fortsätta att genomföra stora skattesänkningar.