ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub353 · 2008-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att låta bankerna överta CSN:s roll som långivare av studiemedel. I väljer många att läsa vidare vid högskola eller universitet, och de allra flesta finansierar detta genom studielån. Nästan alla som lånar pengar till studier gör detta genom (). Valet av CSN beror till största del på att myndigheten tillhandahåller förmånliga lånevillkor samt en vilja att låna ut även till unga människor utan fast inkomst eller annan säkerhet. I har vi ett väl fungerande banksystem, och det finns därför ingen anledning till att det måste vara en statlig myndighet som står för utlåningen. Staten ska dock stå kvar som finansiell garant för att säkerställa att studielån även blir tillgängliga på samma villkor som . Utlåningen fungerar relativt bra. De problem som finns gäller i första hand service och tillgänglighet. I veckorna runt terminsstart kan det vara näst intill omöjligt att komma i kontakt med CSN via telefon, och köerna vid kontoren är ofta timslånga. Studenter, banker och staten skulle bli vinnare i ett system där staten står för den finansiella garantin och bankerna för servicen. Studenterna skulle få större tillgänglighet till sin utlånare och på så sätt bättre service. Bankerna skulle få möjlighet att tidigt bygga en relation med en stor grupp framtida löntagare. Att tillhandahålla den bästa servicen för de studenter som väljer den enskilda banken som långivare kommer att vara på det sätt bankerna konkurrerar om att få låna ut pengar till studenterna. Staten skulle få minskade kostnader genom en mindre administration. Det är därför rimligt att överväga CSN:s framtida roll som utlånare och om CSN kan ersättas av de kommersiella bankerna i detta hänseende.
mot · GW02Ub354 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundskoleelevers rätt till skolskjuts oberoende av skolform. Elever som bor långt ifrån sin grundskola har rätt att få gratis skolskjuts. Det gäller emellertid endast om eleven går i den skola som kommunen anvisat. För en elev som väljer en annan skola antingen den är eller fristående bortfaller den rätten. Det är inte rimligt. Det innebär i praktiken att en del elever är förhindrade att utöva sin rätt till ett fritt skolval av rent ekonomiska orsaker. kan kommunen spara pengar genom att den slipper bekosta skolskjutsen för ifrågavarande elev. Det är dessutom ofta så att den kommunala skolskjutsen stannar i närheten av den alternativa skolan som eleven valt. Det går alltså ofta att lösa problemet utan alltför stora kostnader. Kommuner med en tät kollektivtrafik använder ofta ett månadskort som lösning på skolskjutsen men ger det endast till skolskjutsberättigade elever i anvisad skola. Givetvis kan det vara så att det är behäftat med stora kostnader att lösa skolskjutsen för elever som valt en annan skola som ligger långt ifrån den som kommunen anvisat. Det är inte rimligt att kommunen då får ta hela den kostnaden. Som jag ser det finns två möjliga lösningar för att alla ska kunna välja mellan tillgängliga skolor: När ersättningen till den mottagande skolan beräknas ska även kommunens skolskjutskostnad per elev ingå i beräkningsunderlaget. Elev som är skolskjutsberättigad då den går i anvisad skola men väljer en annan får en ersättning för sin kostnad som motsvarar vad som varit kommunens kostnad om eleven inte gjort ett eget val. Bägge metoderna har sina för- och nackdelar. Med metod 1 innebär det att den mottagande skolan får ersättning för skolskjuts för alla elever oavsett om de är berättigade eller ej. Ersättningen kan då användas till att bygga upp en egen skolskjutsorganisation eller till att ge de elever som bor långt ifrån den valda skolan ett ekonomiskt stöd. I det fall skolan har få tillresande elever innebär det att man blir överkompenserad medan en skola med många långväga elever kan bli underkompenserad. Ersättningen blir även beroende på strukturen på den kommunala skolan. Med metod nr 2 blir ersättningen vid första anblicken något mer rättvis, men den kan även innebära att eleven blir överkompenserad. I det fall kommunen inte har en skola som ligger nära bostaden är eleven berättigad till skolskjuts och skulle med metod nummer 2 få ersättning. Problemet är att den valda skolan kanske inte alls ligger långt ifrån bostaden och behovet av skolskjuts är då obefintligt. En annan komplikation är att en elev som inte är skolskjutsberättigad till den anvisade skolan kan ha en lång resväg till den valda men blir då ändå utan ersättning. Säkert finns det ytterligare aspekter på problemet men grunden kvarstår. För att alla elever oavsett egna ekonomiska resurser ska ges möjlighet att välja krävs att rätten till skolskjuts inte begränsas till den av kommunen anvisade skolan.
mot · GW02Ub363 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att inrätta ett skolpolitiskt råd. I debatten om den framtida skolan finns det ingen brist på allmänt tyckande och diverse olika åsikter om hur skolan och lärandet bäst främjas. Vad det däremot råder brist på är dels pedagogisk forskning, dels framför allt utvärdering och uppföljning av densamma. Socialdemokrateras ambition är att skapa en långsiktig och blocköverskridande uppgörelse om betygssystemet i , betyg som ska användas för att följa upp hur väl eleven nått kunskapsmålen. Betygssystemet ska inte gradera och sortera eleverna inbördes, då sådana betyg inte leder till mer kunskap utan bara ger ökade klyftor och kväver lusten till lärande. Regeringen vill att skriftliga omdömen om en elevs kunskapsutveckling ska ges redan från årskurs 1 i och att omdömen får vara betygsliknande. Socialdemokraterna kan acceptera att betyg ges tidigare än i årskurs 8, men att barnen inte ska behöva utsättas för betyg eller betygsliknande omdömen. Regeringen vinnlägger sig om att fatta sina beslut grundade på forskning och beprövad erfarenhet. Detta torde också gälla då man lägger förslag inom skolans område. En bred överenskommelse om betyg bör baseras på forskning, beprövad erfarenhet och professionens kunskap. Bara på så vis kan man uppnå en bred förankring bland lärare, skolledare, föräldrar och elever. I likhet med det finanspolitiska råd som finns, som prövar om regeringens finanspolitiska reformer ligger i linje med beprövad erfarenhet, bör regeringen utreda möjligheten att inrätta ett skolpolitiskt råd. Det får till uppgift att utvärdera regeringens reformer inom skolpolitiken gentemot vetenskapen.
mot · GW02Ub373 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma studenternas ekonomiska situation. Trots att insatser har gjorts för att förbättra studenters ekonomi finns det fortfarande studenter som har svårigheter att klara sig ekonomiskt. Pengarna ska räcka till att köpa studielitteratur, betala hyra, mat och andra nödvändiga saker i form av räkningar. Det som är oroväckande är att många studenter i har svårt att klara av ekonomin. Trots att den sociala snedrekryteringen till högre studier minskar är det fortfarande vanligare att barn till akademiker studerar vidare än att barn till arbetare gör det. Till saken hör att barn till föräldrar med stabil ekonomi i vissa fall kan få stöd när pengarna inte räcker till medan barn till föräldrar som till exempel är sjuka, arbetslösa eller lågavlönade inte har den möjligheten. En annan aspekt är möjligheten till det livslånga lärandet. Om människor ska våga ta steget mitt i livet att utbilda eller vidareutbilda sig, trots att de kanske har bostadslån och andra högre levnadsomkostnader som de tagit på sig när de förvärvsarbetat, är det inte rimligt att förvänta sig att de ska kunna gå ner till en inkomstnivå som ligger så långt under den nuvarande.
mot · GW02Ub388 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om demokratisk skolning och elevinflytande. Såväl skollagstiftning som arbetsmiljölagstiftning ger elever i skolan rätt till inflytande. Ett av de två nationella målen för vår ungdomspolitik handlar om att ungdomar ska ha verklig tillgång till makt. Med makt avses att ungdomar ska ha möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i stort liksom sina egna liv och sin närmiljö. Det kan gälla såväl boendemiljö som skolmiljö och arbetsmiljö. I läroplaner och i skollagen betonas betydelsen av att eleverna får ta ansvar och ha inflytande i skolan. För eleverna är det viktigt att konkret kunna se att deras inflytande ger resultat i frågor som rör skolvardagen. Det kan till exempel gälla arbete mot mobbning, skolans värdegrund eller hur skollokalerna ska utformas. I har gymnasienämnden bestämt sig för att ta emot två elevrepresentanter per termin från elevråden på de kommunala gymnasieskolorna. Eleverna sitter med i nämnden på samma villkor som de fackliga representanterna, dvs. de får yttra sig men inte delta i besluten. Dessutom finns det på dagordningen särskilda diskussionsfrågor där eleverna får möjlighet att delta. Detta har fallit mycket väl ut, och både elever och nämndledamöter är nöjda. Det är angeläget att erfarenheterna från , och från andra orter med aktivt elevinflytande, tas till vara och sprids till andra kommuner för att stimulera till att ge elever representation i nämnder där beslut som gäller skolan ska fattas. Eleverna bör, precis som fackliga representanter, ha rätt till att närvara och att yttra sig. Den här formen av inflytande förutsätter att gymnasieeleverna fått en god demokratisk skolning så att inflytandet upplevs som meningsfullt. Skolans läroplaner bör ses över i syfte att undersöka hur den praktiska demokratin kan få ett större utrymme så att eleverna får inblick i ett demokratiskt styrelseskick och att de förbereds för att själva kunna vara en del av inflytandet.
mot · GW02Ub396 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla möjligheterna att bedriva forskning vid . De högskolor som finns i glesbygdsregioner gör en stor nytta för det omgivande samhället. Den regionala tillväxten påverkas i hög grad av att det finns en högskola i närheten. Navet i en tillväxtregion är ofta högskolan och de synergieffekter den ger. Forskningen behöver människor som för ut den. Doktorander och grundutbildningsstudenter som fått undervisning med stark forskningsanknytning är ofta bärarna av forskningsresultaten ut i näringsliv och offentlig sektor. Genom att satsa på en väl utbyggd grund- och forskarutbildning, och genom att uppmuntra till ökad samverkan mellan akademi och näringsliv, får vi ut mer för skattemedlen. Att bedriva forskning på många lärosäten har flera fördelar. Det stärker forskningsanknytningen i grundutbildningen. Det gör det lättare för högskolorna att rekrytera goda forskare och höja andelen disputerade lärare. Den forskning som bedrivs vid högskolorna har ofta, såsom i fall, ett gott samarbete med det lokala och regionala näringslivet och har nära till tillämpning och kommersialisering. Forskning ska kunna bedrivas i hela landet och på sina egna meriter. Därför vill vi göra det möjligt att få examinationsrätt för forskarstuderande på smalare ämnesområden och inte bara på bredare vetenskapsområden som . Då kan mindre högskolor som har spetskompetens inom ett eller några ämnen själva utbilda doktorander och studenter på avancerad nivå utan att kvalitativ forskning bedrivs inom hela vetenskapsområdet. Det är av kvalitetsskäl viktigt att det inte finns några institutionaliserade konkurrensnackdelar i resursfördelningssystemet på grund av ett lärosätes storlek. På finns ett knappt hundratal doktorander, främst knutna till tre lokala forskningscentrum. Den mest omfattande forskningen finns inom datavetenskap, systembiologi och teknisk simulering. Forskningen som bedrivs vid är alltså fokuserad på utveckling av avancerade informationstekniska system och modeller där människans förutsättningar och behov sätts i centrum. Det är ett led i högskolans strävan att föra samman relaterade kunskapsområden för att främja en stark och tvärvetenskaplig kunskapstillväxt. För att stärka utvecklingen vid och tillväxten i västra är det viktigt att forskningspolitiken tar hänsyn till och främjar villkoren för forskning vid mindre och medelstora högskolor.
mot · GW02Ub401 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt inflytande över etablering av friskolor. har det skett en förhållandevis kraftig ökning av antalet fristående skolor i vårt land, och det finns inga tecken på att intresset att etablera friskoleverksamhet kommer att mattas av. Kommunernas inflytande över utvecklingen är mycket begränsat i det här sammanhanget, och det är bedömningsgrunder som avgör om en ny etablering kan ske. Detta innebär att kommunernas planering och dimensionering av skolverksamheten blir allt svårare. Kommunerna har i uppdrag att dimensionera skolverksamheten utifrån det antal elever som finns inom kommunen. En etablering av en fristående skola försvårar givetvis kommunernas beräkning av kostnader och resurser. En del av pengarna som skulle gå till en skola måste kanske gå till friskolan istället. Att många elever ändrar sig och flyttar tillbaka från fristående skolor till den kommunala skolan under pågående läsår gör inte saken lättare för kommunerna, då det alltid måste finnas plats inom den kommunala skolverksamheten för alla elever. Det är inte försvarbart att bortse från konsekvenserna för den enskilda kommunens ekonomi, och därmed våra gemensamma skattemedel, som sker utan att kommunen kan förhindra det. Risken är stor att det kommer att finnas alltför många skolor för alltför få elever i många kommuner. Det är kommunerna som känner till de lokala förhållandena och kan tillföra viktiga infallsvinklar till den bedömning som slutligen fattar beslut utifrån. Kommunernas roll i tillståndsprocessen för fristående skolor behöver därför stärkas och ses över.
mot · GW02Ub402 · 2008-09-26 00:00:00 — Förbud mot nollning och inspark tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot nollning och inspark. Nollning eller inspark är beteckningen för de invigningsriter som sker inom både högskolan och gymnasieskolan. Istället för att välkomna en ny student, så har det tyvärr blivit allt vanligare med pennalistiska och kränkande handlingar i olika former. Förnedrande behandling av studenter kan och ska aldrig accepteras. Detta är mobbning och kan gränsa till vad som kan betraktas som rent kriminella handlingar. Regeringen måste verka för att skolorna tar sitt ansvar och förbjuder nollningar och insparkar i den kränkande formen de har fått.
mot · GW02Ub403 · 2008-09-30 00:00:00 — Mer fysisk rörelse i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnastik i skolan. Det kan bli dyrt med för lite fysisk rörelse i skolan. Forskning visar att återkommande träning för alla på lång sikt har positiva effekter för både kropp och själ. Vinsterna för skolbarnen om de rör sig mer är bättre hälsa, mindre stress och bättre koncentrationsförmåga. Det gör att eleverna blir bättre på att både läsa och räkna. Dagens unga blir alltför stillasittande, i skolan och hemma. Detta i kombination med dåliga matvanor visar på en oroande tendens till ökad fetma , med sjukdomar som följd, som till exempel diabetes. Det är oroande att vår förändrade livsstil i kombination med för få timmar av gymnastik i skolan ger eleverna dålig kondition, något som kostar samhället för vård och produktionsbortfall. Idrottstimmarna i skolan kan vara det enda tillfället när en del unga rör sig så att pulsen går upp. Det är inte bara viktigt att skolan ser till att eleverna rör sig, utan att det också sker med en viss regelbundenhet. Det är förkastligt att de skolor som inte har tillgång till gymnastiksal istället valt att lösa detta genom att ha gymnastiken koncentrerad till några få veckors lägerskola per termin. Poängen med en god livsföring med bra matvanor och med motion är just regelbundenheten. Mer gymnastik i skolan och krav på regelbunden fysisk aktivitet till alla elever vore bra för barns och ungdomars hälsa.
mot · GW02Ub411 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildandet av ett i arbetslivet. Forskningen om arbetsmiljö och arbetshälsa befinner sig i ett bekymmersamt läge. Denna forskning har fragmenterats sedan nedläggningen av . De enskilda forskarna har spritts till ett stort antal lärosäten och andra organisationer, och vår bild är att detta lett till att samordning, fokusering och korsbefruktning av forskningsresultaten försämrats. Tre renommerade lärosäten i , och har ställt sig positiva till bildandet av ett . Detta centrum avses bli en tvärvetenskaplig forsknings- och utbildningsresurs för ett bättre arbetsliv och en bättre arbetshälsa. Vi anser att ett i arbetslivet behövs. De tre lärosätena i samverkan är synnerligen väl skickade att bilda stommen för ett sådant. Samtliga tre organisationer har ett brett urval av högt kvalificerade forskare och rankas högt i såväl nationella som internationella sammanhang.
mot · GW02Ub416 · 2008-09-26 00:00:00 — Personalens kunskaper i kost- och motionsfrågor tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att personal som arbetar med barn och ungdomar har tillräckliga kunskaper i kost- och motionsfrågor. pågår i samhället en intensiv debatt om mat och hälsa. Många barn är överviktiga tidigt och de s.k. välfärdssjukdomarna kryper allt längre ner i åldrarna. Att inställningen till mat och motion är viktig och att man måste börja är många överens om. I detta arbete har familjen och skolan en viktig roll. Barn träffar många vuxna utanför hemmet inom bl.a. sjukvården, och skolan. Långt ifrån alla har relevant utbildning i kost- och motionsfrågor. För att förbättra barns konsumtionsmönster och levnadsvanor bör utbildningsinsatserna för personal som träffar och ger råd till barn ses över. Goda matvanor och fysisk aktivitet bidrar till att målet med en hållbar utveckling och hållbar konsumtion samt en bättre folkhälsa lättare skulle nås.
mot · GW02Ub417 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. Transportnäringen växer stadigt. Både gods- och persontransporterna ökar i . Men för att transporterna ska kunna fungera både , och behövs utbildad arbetskraft. kan transportnäringen erbjuda yrken med stor självständighet och möjligheter till utveckling. hårdnar konkurrensen om den framtida arbetskraften, vilket ställer större krav på att göra transportyrkena ännu mer attraktiva. Företagen i branschen måste hålla sig framme och visa att man kan erbjuda en bra arbetsplats. kommer transportnäringen att behöva ett tillskott på mellan 15000 och 17000 nya medarbetare för att kunna ersätta de medarbetare som går i pension men också för att klara av att möta ett ökat behov av transporttjänster. Dagens utbildningssystem kan bidra med knappt 7000 ungdomar och vuxna . Det ger ett underskott på minst 8000 personer . tvingas många företag själva utbilda till stora kostnader. Ansvaret att tillskapa ytterligare utbildningsplatser bör dock ligga på det offentliga utbildningssystemet, eftersom behoven av transportnäringens tjänster är ett gemensamt intresse för hela samhället. Det finns en mängd möjliga åtgärder att vidta: Fler korta och intensiva yrkesutbildningar. Locka fler kvinnor att söka sig till näringen. Andelen kvinnor inom t ex åkeribranschen har halverats . Underlätta för nysvenskar att med en snabb, kvalificerad och yrkesinriktad språkutbildning utbilda sig inom transportnäringen. Sänka åldersgränsen till för att köra buss och taxi, lastbil och tåg. Den ovan beskrivna bakgrunden visar med all tydlighet att det finns anledning för regeringen att se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal till transportnäringens olika branscher.
mot · GW02Ub419 · 2008-09-23 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behålla lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Att ha en skolstyrelse med elevmajoritet innebär inte att eleverna kan styra hela skolan, utan att deras inflytande stärks inom de områden de ansvarar för. De skolstyrelser som har elevmajoritet anser att detta fungerar väl och att eleverna tar ett gott ansvar för skolan. Det utvecklar också skolan som arbetsplats genom att eleverna genom sina representanter får komma till tals i viktiga frågor som rör dem. Det är en skolning som måste finnas i en modern skola som investerar för framtiden. Som ett led i att förbättra ungdomars inflytande i skolan införde den socialdemokratiska regeringen försök med lokala skolstyrelser med elevmajoritet på gymnasiet. har möjligheten permanentats och är det över 40 gymnasieskolor som arbetar framgångsrikt med denna modell, bland annat i , där den borgerliga regimen vill avskaffa möjligheterna för lokala skolstyrelser att ha elevmajoritet. Eleverna är naturligtvis mycket besvikna över denna tillbakagång. är det självklart att arbetstagare har inflytande över sin arbetsplats, men så är inte fallet i skolan när det gäller elevinflytandet. Att gymnasieelever, som i många fall även är myndiga, ska ha samma möjligheter i skolan är dessvärre fortfarande långt ifrån självklart, vilket det borde vara. En av skolans främsta uppgifter är att främja lärande om demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter samt att verka för att öka barns och ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet. I skollagen betonas särskilt skolans uppdrag att fostra demokratiska samhällsmedborgare och att inflytandet i skolan ska öka i takt med ålder och mognad.
mot · GW02Ub424 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av livskunskap i skolan. Att vara delaktig och att ha inflytande har stor betydelse för en persons utveckling. Möjlighet att kunna påverka ger en större självkänsla och en känsla av att man som människa är värd något, att man har en åsikt att tillföra och att det går att förändra. Att vara delaktig ger också en känsla av att vara behövd och att vara respekterad. Detta är inte minst viktigt i barn- och ungdomsåren. När unga är aktiva och därmed delaktiga utvecklas de som människor. Enligt artikel 12 i har alla barn och unga rätt till inflytande i frågor som rör dem. Målen för jämställdhetspolitiken är ett redskap för att styra de insatser som görs för att nå målen. Dessa mål saknar dock ett barnperspektiv, varför vi riskerar att mista den dynamiska effekten med att även göra medvetna, långsiktiga och hållbara insatser för att stärka jämställdheten bland barn och unga. Jämställdhetsperspektivet måste få ett mycket tydligare genomslag i lärarutbildningen och i allt undervisningsmaterial. Men vi vill även understryka behovet av att jämställdhetspolitiken får ett större genomslag inom studievägledningen. Barn och unga måste få känna sig delaktiga i samhället och kunna ta aktiv del i det politiska livet för att demokratin ska fortleva. Genom att delta i demokratiska arbetsformer lär sig barn och unga att inhämta fakta och lyssna på andras argument. Delaktigheten ger dem på så sätt en viktig livskompetens. Därför är det viktigt att inkludera ett jämställdhetsarbete även för flickor och pojkar i detta delmål och att regelmässigt samla in synpunkter på inflytandeformer från flickor och pojkar. När man träffar barn och unga poängterar många av dem att livskunskap borde genomsyra skolans vardag. Det förekommer i många skolor, dock inte i alla. Det samhälle vi lever i har mycket större krav på våra barn och unga än tidigare generationer. Därför är det angeläget att införa livskunskap i skolan och därmed ta upp frågor om hur man ska vara och hantera relationer och prestationskrav.