mot · GW02Fö293 · 2008-10-07 00:00:00 — Ett modernt, effektivt och folkligt förankrat försvar Omställningen till ett modernt, effektivt och folkligt förankrat försvar måste fortsätta. Det är en naturlig följd av försvarsbeslutet . Många viktiga inriktnings- och prioriteringsbeslut måste fattas i vårens försvarsproposition. Vi socialdemokrater vill se ett fördjupat nordiskt försvarssamarbete, ett nytt personalförsörjningssystem som förmår att förena efterfrågad snabbhet med bred folklig förankring och en fortsatt utveckling av säkerhetstänkande från civilt till militärt. Omvärldsläget har förändrats och analyserna från det måste beaktas. Kriget i , IT-attacken mot , utvecklingen av krigen i och har givit erfarenheter som måste återspeglas i den svenska försvarsplaneringen. Vad som står klart är att ett robust samhälle klarar alla former av kriser bättre. Ett brett säkerhetsarbete ska därför fortsatt genomsyra vårt arbete från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Vi är övertygade om att breda politiska blocköverskridande och långsiktiga överenskommelser gynnar säkerhetspolitik. Mot den bakgrunden har vi socialdemokrater deltagit aktivt i Försvarsberedningens arbete och där arbetat fram rapporter i bred politisk enighet. Regeringen har dock valt en oordnad process som präglats av utspel och kortsiktighet och ständigt förändrade förutsättningar för Försvarsmakten. Därmed har regeringen aktivt försämrat möjligheterna till helhetssyn, breda lösningar och långsiktighet som historiskt har präglat svensk försvars- och säkerhetspolitik. har inbjudit till partiledaröverläggningar för att diskutera en långsiktig lösning för försvarspolitik men inte hörsammats. Vi socialdemokrater avser återkomma med vår syn på en modern, effektiv och ett folkligt förankrat försvar i samband med regeringens försvarsproposition. Nya och gamla hot en angelägenhet för flera6 Försvaret av vårt land är mer än Försvarsmakten6 Målen för vår säkerhet6 Mål för det militära försvaret7 Satsa för att ställa om7 Stimulerande och relevant utbildning och övning8 Färre men längre fredsfrämjande insatser8 fortsatt militärt alliansfritt men en aktiv internationell part10 Flexibelt och funktionellt försvarsmateriel10 Rationell planeringsprocess på Högkvarteret12 Rationellt utnyttjande av grundorganisationen13 Effektiv hantering av fastigheter och mark13 Nya logistiklösningar tillsammans med industrin13 Försvarsmakten ska få fokusera på det de gör bäst13 Högre effekt i vårt bidrag till fred och säkerhet14 måste kunna utöva finansmakten inom materielområdet14 Ett folkligt förankrat försvar15 Försvarsmakten ska spegla samhället15 Kortare värnpliktsutbildning men större volymer15 Nationella skyddsstyrkor utvecklas ur hemvärn och frivilligrörelse16 Stöd för solidaritet och fred internationellt16 Samordnad ledning för ökad säkerhet17 Säkerställ den världsledande kompetensen på risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildningar18 Effektivt och flexibelt användande av maritima resurser18 Kraftfulla åtgärder för säker kärnkraft18 Samordna beredskap runt hamnar19 Säker elförsörjning och nationell reservkraftsstrategi19 Samlad bild av IT-hot saknas19 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvaret av vårt land är mer än Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en säkerhetsbalk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Försvarsmaktens insatsorganisation . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa för att ställa om. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bibehålla samma nivå som på fredsfrämjande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en tillfällig minskning av fredsfrämjande åtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om färre men längre fredsfrämjande insatser för att göra verklig skillnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen på EU-nivå bör lyfta upp frågan om en utvärdering och förändring av battlegroup-konceptet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast ska ställa upp med ett mindre bidrag till Nordic Battlegroup 2011. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvärdering av arbetet med säkerhetssektorsreformer i Afghanistan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om implementering och formalisering av arbetet med resolution . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att soldaterna som åker ut på internationell tjänst ska kunna ställa krav på fullgott skydd, bästa materiel och kunskap samt professionellt stöd vid hemkomsten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att är militärt alliansfritt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försvarsmateriel och forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en grundlig utredning som grund för en ny lag om signalspaning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en årlig uppföljning av hur miljöarbetet fortskrider inom försvarssektorsområdet samt en förnyad nordisk på försvarsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskad försvarsbyråkrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam myndighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en rationell planeringsprocess på Försvarsmaktens högkvarter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska andelen officerare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fullmaktsofficerarnas skyldigheter som bättre ska tas till vara i den fortsatta omställningsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett rationellt utnyttjande av grundorganisationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en effektiv hantering av fastigheter och mark. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en sammanhållen och effektiv logistikprocess. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda civila myndigheters möjlighet att överta uppgifter från Försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om högre effekt i vårt bidrag till fred och säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en mer detaljerad redovisning av materielanslaget för att kunna utöva finansmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värnpliktssystemets vikt för ett folkligt försvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Försvarsmaktens personal ska spegla samhället vad gäller etnicitet, religion, sexuell läggning och kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ersättningen för hemvärnssoldater. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella skyddsstyrkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utvecklad hjälp för soldater som behöver stöd efter utlandsmission. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en sammanhållen säkerhetsstrategi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell krisledningsfunktion med mandat att leda krishantering tvärsektoriellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att Gotsam bör permanentas och att regeringen ska återkomma till med åtgärder för att få verksamheten omsättningsbar i övriga landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om risk-, sårbarhets- och säkerhetsutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgripande översyn av utformningen av den maritima verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av konkreta förslag och åtgärder för en förbättrad kärnkraftssäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samordnad beredskap runt hamnar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vidtagna åtgärder för att säkra elförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en nationell reservkraftsstrategi ska utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett samordnat IT- och informationssäkerhetsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över vår beredskap för att ta emot krishanteringsbistånd vid en större olycka eller kris. 1 Yrkandena 10 och 13 hänvisade till UU. Nya och gamla hot en angelägenhet för flera Dagens säkerhetspolitiska miljö innebär förändrade uppgifter för Försvarsmakten och andra myndigheter då hot, risker och aktörer delvis innebär nya utmaningar. används konventionella metoder för att påverka andra länder, t.ex. . Att skydda informations- och kommunikationssystem, energiförsörjning och annan samhällsviktig verksamhet blir primärt oavsett hur hotet ser ut. Det är svårare att skilja nationell och internationell säkerhet från varandra. Den gemensamma sårbarheten och de gränsöverskridande hoten innebär att svenska och internationella intressen alltmer sammanfaller. Vårt internationella agerande för att möta de globala hoten är centralt för att stärka samlade säkerhet. Gränsöverskridande flöden av information, människor, varor och tjänster är en förutsättning för vårt välstånd och för vår säkerhet. I dagens värld är det lika viktigt att värna fria flöden som att skydda territoriella gränser. Att stärka samhällets säkerhet är en angelägenhet för flera aktörer; individer, företag, organisationer, kommuner, landsting, statliga myndigheter, regering och riksdag. Det som görs internationellt för att möta dagens hot, vår aktiva medverkan i exempelvis FN, EU och , liksom vårt samarbete med Nato, stärker också vår säkerhet. Försvaret av vårt land är mer än Försvarsmakten Försvarsmakten är en del av det svenska försvaret, men försvaret av vårt land och av oss som lever här är så mycket mer än de uppgifter Försvarsmakten utför. Ett brett säkerhetsarbete måste omfatta allt från orsaksförebyggande och sårbarhetsreducerande till förhindrande, hanterande och återuppbyggande åtgärder. Med denna kedja av säkerhetsbyggande blir det tydligt att vår försvarspolitik är en politik för säkerhet som berör många fler politikområden än försvarspolitiken och utrikespolitiken, som traditionellt sett varit ensamt dominerande. omfattas t.ex. även bistånds-, kriminal-, miljö-, social- och näringspolitiken i en modern politik för säkerhet. Det bör mötas upp med en säkerhetsbalk som liksom skapar en sammanhållen lagstiftning för att täppa till hål, klargöra ansvar, förhindra dubbelarbete och tvinga fram samarbeten mellan stuprören. Målen för vår säkerhet Målen för vår säkerhet är att värna befolkningens liv och hälsa, att värna samhällets funktionalitet, vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Mål för det militära försvaret Under rådande omvärldsläge bör Försvarsmakten målsättning vara: att i samverkan med andra myndigheter övervaka vårt territorium, kunna upptäcka och avvisa kränkningar och hävda vår integritet, att bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser och att efter allvarlig och varaktig säkerhetspolitisk försämring och successiva beslut av statsmakterna utveckla en förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Uppgiften ställer krav på att statsmakten identifierar nödvändiga kompetenser. Regeringen lämnar i budgetpropositionen insatsorganisationens utformning orörd och menar att de krav på operativ förmåga som fastställdes försvarspolitiska inriktningsbeslut är giltiga. Regeringen avser att återkomma med utformning i den kommande försvarspropositionen. Vi socialdemokrater ställer oss bakom regeringens bedömning. Satsa för att ställa om Vi socialdemokrater vill fortsätta det omställningsarbete som angavs i försvarsbeslutet , från ett förrådställt invasionsförsvar till ett användbart, snabbt och rörligt militärt försvar. Det betyder en fortsatt modernisering och effektivisering av försvaret. Försvarsbyråkratin måste minimeras och medel i stället frigöras för verksamhet. medger omställningen en anslagsbesparing, men för att komma dit krävs kraftfulla satsningar. Försvarsmaktens förmågor måste ständigt förnyas och utvecklas. Fungerande helikopterresurser, kvalificerad sjukvårdskedja och lättare amfibisk förmåga i hamn- och storstadsmiljö är några viktiga exempel på detta. Att fortsätta utvecklingen av dessa förmågor är särskilt viktigt för att Försvarsmakten bättre ska kunna möta en mer mångfasetterad hotbild. Vidare anser vi socialdemokrater att det är nödvändigt att fortlöpande kritiskt pröva behovet av de förbandstyper som finns , relaterat till den säkerhetspolitiska utvecklingen. Det moderna försvaret ska vara användbart här och . Försvarsberedningens målsättning om 2000 gripbara soldater och sjömän nationellt och internationellt samt en förstärknings- och evakueringsinsats med upp till 300 personer torde vara en rimlig nivå. Utöver det ska relevanta delar av flyg- och marinstridskrafterna hållas tillgängliga för insatser och snabbinsatsberedskap. Att med kort varsel få tillgång till kontraktsanställda soldater ger oss som land handlingsfrihet. Stimulerande och relevant utbildning och övning Att Försvarsmaktens personal får rätt utbildning och övning är en förutsättning för ett modernt försvar. Utbildningen måste kännas relevant för unga människor och vara stimulerande. Det är viktigt att den militära utbildningen även har ett känt och erkänt civilt meritvärde. Det moderna försvaret behöver människor med olika bakgrund; socialpsykologisk och historisk kompetens, praktiskt och tekniskt kunniga. Därför är det viktigt att soldaterna bottnar i en civil kompetens vid sidan av sin militära. Dagens och morgondagens uppgifter för Försvarmakten kräver att soldaten har bredare kompetens än den som den militära utbildningen erbjuder. Ett system med kontraktsanställda soldater medger detta. Förbandsövningar, inte minst gemensamma mellan stridskrafterna, taktikutveckling samt officerarnas förmåga att leda förband bör öka. Det är vår uppfattning att den grundläggande soldatutbildningen samt utbildning t.o.m. plutons nivå fungerar tillfredsställande. Även om detta är en bra grund räcker det enligt vår mening inte. Förmåga att uppträda i förband på lägst bataljonsnivå med tillräcklig personell kvalitet måste vara högt prioriterat för de fåtal förbandsenheter som ska ha sådan beredskap. Färre men längre fredsfrämjande insatser Socialdemokraterna har alltid varit en rörelse som stått upp för internationell solidaritet och rättvisa, och därför har det varit självklart att bidra till att upprätthålla fred och säkerhet på andra platser i världen. Sedan den första fredsfrämjande svenska FN-truppen tjänstgjorde i har bidragit med ca 80 000 soldater till olika uppdrag runtom i världen. I och med omvandlingen från ett förrådställt invasionsförsvar till ett greppbart insatsförsvar har vi också tagit ett större internationellt ansvar. När vi deltar i internationella insatser bidrar vi inte bara till andras säkerhet och utveckling utan ökar även vår egen säkerhet genom att vi förhindrar att konflikter ges spridning, som Försvarsmakten ges ovärderlig praktisk erfarenhet. Genom att bidra med kvalificerade resurser och kompetent personal ska vi utgöra ett bidrag till en insats. Bedömningar från alla berörda politikområden ska vara vägledande, och insatsen ska utgöra en del av politik mot regionen och landet. Mot bakgrund av den ansträngda ekonomiska situationen för Försvarsmakten anser Socialdemokraterna att det är rimligt att bibehåller dagens ambitionsnivå för internationella insatser. bör bidra med färre men längre internationella insatser. Det ökar vår möjlighet att göra en verklig skillnad. Vidare underlättar det för Försvarsmaktens planering. Vi ifrågasätter det hållbara i regeringens ambitionsökning på det fredsfrämjande området. Det ställer orimliga krav på Försvarsmakten som ska spara kraftfullt på materiel. För att skapa utrymme för den viktiga omställningsprocessen och komma till rätta med det ekonomiska underskottet menar vi att det är motiverat att tillfälligt minska den internationella närvaron. hade ansvaret för EU:s snabbinsatsstyrka Nordic Battlegroup (NBG). Tillsammans med , , och upprätthöll vi en beredskap för fredsfrämjande insatser. NBG var en viktig motor i den omställningsprocess som Försvarsmakten genomgått . kan vi konstatera att ingen av har efterfrågats. Konceptet har blivit för tungt och dyrt. Det blev en Ferrari i garaget, som behovet av fredsfrämjande insatser i lägre konfliktmiljöer inte har minskat. bör därför ge regeringen i uppdrag att på EU-nivå lyfta fram frågan om en utvärdering och förändring av konceptet. Vi socialdemokrater menar att inte bör ta på sig ansvaret för NBG 2011 utan endast bidra med en mindre del. Något annat vore inte ansvarsfullt i den omställningsprocess och i det ekonomiska läget som Försvarsmakten befinner sig i. Vi socialdemokrater menar att den nationella strategin för internationella insatser är undermålig och behöver utvecklas. Regeringen bör återkomma till med en fördjupad strategi som tydligare prioriterar och samordnar arbetet. Behovet av civil-militär samordning blir alltmer angeläget, såväl på nationell som på europeisk nivå. Arbetet med säkerhetssektorreformer bör fortgå, och vi fortsätter att framhålla vikten av att utvärdera gjorda insatser, bl.a. den i Mazar-i-Sharif i , för att dra lärdom och utveckla metoder och arbetssätt för framtida internationella insatser. Det är viktigt att arbetet med FN-resolutionerna och 1325, om krigets påverkan på kvinnor och barn, kvinnors deltagande i konfliktlösning och arbete för långsiktig fred, implementeras och formaliseras. Resolutionen måste vara en integrerad del av den nationella strategin för internationella insatser. Vi vill se en utvärdering av funktionens genderansvariga under internationella missioner. Vid tiden för motionens skrivande fanns ca 1000 män och kvinnor ute på internationell tjänst. Våra soldater genomför svåra och farliga uppdrag. Dessa personer, deras anhöriga och hela svenska folket har rätt att kräva att soldaterna åker ut med fullgott skydd, det bästa materiel och kunskaperna som vi kan uppbringa samt att de möts av ett professionellt stöd vid hemkomsten. fortsatt militärt alliansfritt men en aktiv internationell part är militärt alliansfritt. Vi socialdemokrater menar att det stärker varken vår eller andra länders säkerhet om vi väljer att bli medlem av försvarsalliansen . Vi anser att den politiska legitimiteten för frågor rörande fred och säkerhet finns hos organisationerna FN, EU och . Det är viktigt att Nato och andra regionala aktörer kan ta ansvar för att utföra insatser som beslutats om av exempelvis FN eller EU. I det arbetet är en aktiv aktör. Det är också därför vi arbetat för att göra våra förband interoperabla till Natostandard. Vi socialdemokrater vill fortsätta att utveckla det nordiska försvarssamarbetet. Det bör bygga på gemensamma intressen. Tillsammans kan de nordiska länderna möta nya strategiska hot och utmaningar. Samarbetet bör ge ett mervärde som inte går att uppnå genom andra medel. Länderna kan bland annat samordna internationella styrkebidrag och därmed gemensamt bli en större aktör som kan öka vårt inflytandet internationellt. Sammantaget stärks möjligheterna att aktivt värna gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet globalt, i , i vårt närområde och på vårt eget territorium. Flexibelt och funktionellt försvarsmateriel När det gäller försvarets materielförsörjning är vår principiella utgångspunkt att både ur ett långsiktigt strategiskt säkerhetspolitiskt perspektiv och ur ett industripolitiskt perspektiv tjänar på att ha en internationellt konkurrenskraftig försvarsindustri, i de delar det handlar om spjutspetsteknologi och där vi i vårt land utvecklat världsledande kompetenser. I ljuset av den militära alliansfriheten är det viktigt att värna en försvarsindustri av hög teknologisk standard. Försvarsindustrin ger också spin-off-effekter till övrig industri. Det ställs höga krav på internationella samprojekt t.ex. inom ramen för Europeiska försvarsmaterielbyrån, , gemensamma lösningar och kortare bindningstider. behöver en nationell strategi och styrmodell som gör det möjligt att koordinera och inrikta försvars- och säkerhetssektorns satsning på forskning och utveckling. Ett samlat agerande mellan staten och industrin stärker förmåga som industri- och innovationsland. Det är därför olyckligt att regeringen internt inte lyckats enas om en strategi och att man trots detta ändå gått vidare med ekonomiska neddragningar av materiel. Det finns kompetenser inom den svenska försvarsindustrin som har vidare funktioner för som nation. besitter unika kompetensområden där vi inte kan köpa motsvarande produkter från t.ex. eller . Varje kompetens som tas bort måste baseras på en politisk analys och en försvarsindustristrategi, inte utifrån ett budgetperspektiv. Försvarsindustrin behöver bättre planeringsförutsättningar för sin forskning och utveckling. Det är viktigt för att kunna matcha sina konkurrenter och ta fram de produkter som beställer. Genom en bättre dialog och ett utvecklat exportsamarbete kan vi förbättra exportförutsättningarna för en industri som arbetar inom stränga ramar och regler för sin verksamhet. Inom områden som är strategiskt viktiga för svensk försvars- och säkerhetspolitik ska vi även vara med och satsa på forskning och utveckling. Det är av stor vikt att har en väl fungerande underrättelseverksamhet för att upprätthålla vår militära alliansfrihet och säkerställa säkerhet. handlar säkerhetspolitik om att ha förmåga att möta ett brett spektrum av tänkbara hot, risker och påfrestningar mot samhället. Det är av största vikt att underrättelseverksamheten anpassas så att den kan möta dagens och framtidens hotbild. behöver en signalspaningslag som uppfyller kraven på proportionalitet, rättssäkerhet och integritet och uppfyller kraven i om mänskliga rättigheter. Det är av stor vikt att medborgarna känner förtroende för försvarsunderrättelseverksamheten då den ytterst finns till för att skydda desamma. Socialdemokraterna fortsätter att hävda behovet av en parlamentarisk utredning som grund för en ny lag om signalspaning och avser att riva upp lagen om vi vinner valet . Regeringens sänkta ambitionsnivå på miljöområdet oroar. Vi socialdemokrater vill se ett ökat övergripande arbete på miljöområdet samt en årlig uppföljning av hur miljöarbetet fortskrider inom försvarssektorsområdet. Vi vill även se en förnyad nordisk på försvarsområdet. Omställningen av det militära försvaret från ett mobiliserande invasionsförsvar med omfattande kvalitativa brister till ett användbart och tillgängligt insatsförsvar är viktig och måste fortsätta. Försvarsmaktens roll kommer att fortsätta att förändras från en organisation med i huvudsak territoriella uppgifter till en organisation som i samverkan med civila resurser och andra stater ska kunna trygga våra intressen av en stabil och fredlig utveckling. För denna uppgift är det viktigt att förvaltningsorganisation, logistik och försvarsmateriel fungerar effektivt.