ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02So207 · 2008-09-19 00:00:00 — Inrättande av ett frivilligt nationellt dna-register tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska inrätta ett frivilligt nationellt dna-register. I finns ett särskilt dna-register, , som är en biobank vid i , där blodprov för människor födda i efter 1975 finns bevarade för vård och forskningssyfte. Genom en temporär ändring av biobankslagen kunde även användas vid identifieringen av offer efter i . Att ta PKU-prover på ett nyfött barn är något som genomförs som regel, men sparandet av provet är inget tvång om båda föräldrarna väljer att skriva på en så kallad nej-talong. Det finns även möjlighet att begära utträde ur om man inte längre önskar vara med. Problemet med är att det långt ifrån omfattar alla människor som bor i , och en särskilt utsatt grupp är de barn som kommit till vårt land som adoptivbarn. Detta är speciellt karakteristiskt när det gäller yngre barn. Äldre barn kan exempelvis identifieras genom tandkort medan detta alternativ inte finns tillgängligt för yngre barn. När adoptivbarn kommer till måste det därför finnas en möjlighet att också införliva dessa barn i ett register som fungerar på lika villkor för alla barn, såväl infödda svenskar som adopterade. Detta register skulle även erbjudas till de adoptivbarn som finns i . På detta vis kan alla barn i få ett fullgott skydd för identifiering och framtida forskning vid exempelvis sjukdomar. Ett reellt problem som uppstod för barn som är adopterade och därför inte finns med i inträffade vid tidigare nämnda tsunamikatastrof 2004. När adopterade barn förolyckades i denna katastrof blev identifieringen mycket svårare att genomföra på grund av att barnen inte fanns med i något register. För att säkerställa att samtliga svenskar, barn som vuxna, kan identifieras vid exempelvis olycksfall och andra tillbud föreslår vi att inför ett nationellt dna-register där människor på frivillig basis kan registrera sig. Naturligtvis kan man begära utträde ur registret om man så önskar. Registret ska endast användas till identifiering och forskning för att bibehålla rättssäkerheten.
mot · GW02So208 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anmälningsplikt inom vården. Regelbundet mördas en kvinna av någon hon känner eller har en nära relation till. En del kvinnor tar livet av sig efter att ha blivit utsatta för våld . Misshandel kan också ge upphov till en rad följdsjukdomar. Långvarig stress kan till exempel utlösa hjärtinfarkt och många misshandlade kvinnor lever i ett ständigt stresstillstånd. Många kvinnor blir också utsatta för våld under graviditeten, ibland med skador också på fostret. Trots detta anser inte att frågor om våld ska ställas av mödravården. Däremot ställs alltid frågor om alkohol och rökning på grund av att de orsakar ohälsa. Frågor om våld och misshandel förekommer inte heller regelmässigt vid sjukhus- och läkarbesök. Tandläkare som behandlar kvinnor med utslagna tänder har inte heller någon skyldighet att ställa frågor om kvinnorna är utsatta för misshandel. Att regelmässigt fråga kvinnor, när det är medicinskt befogat, om de är utsatta för våld, i samband med besök på t.ex. mödravårdscentralen, vid läkar- och sjukhusbesök samt i samband med utslagna tänder är en relativt enkel åtgärd som skulle kunna få stor effekt för utsatta kvinnor. Möjligtvis skulle ett obligatoriskt införande av att frågor ska ställas, samt anmälningsplikt i de fall där misshandel bekräftas, vara lämpliga åtgärder. Jag vill att regeringen ser över frågan och återkommer med förslag.
mot · GW02So209 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta Sis-institutioner hålla i eftervården av unga kriminella. Majoriteten av de ungdomar som döms till sluten ungdomsvård fortsätter den kriminella banan när de blivit fria. Enligt , Sis, som driver ungdomshemmen, beror det dåliga resultatet på att eftervården inte fungerar. När man har avtjänat sitt straff är det bara att låsa upp dörren och ska ungdomarna hem igen. Om det då inte finns någon som tar vid när de lämnar över och det enda som erbjuds är det gamla kamratgänget och ingen ordentlig sysselsättning eller boende, är det svårt att inte falla tillbaka i gamla vanor. Vården som erbjuds inne på hemmen är bra. Därför bör Sis få möjlighet att sköta eftervården. Ofta finns behov av fortsatta åtgärder från samhällets sida efter det att den unge lämnat institutionen. Det är därför synnerligen viktigt att den vård som ges vid institutionen följs upp av åtgärder efter utskrivningen och att det skapas en sammanhållen vårdkedja. Eftervården ska vara dimensionerad efter den unges behov. Här krävs både generella och individuella åtgärder som leder till positiva resultat och inte ett sätt att bli av med ett problem. Det kan handla om skola, sysselsättning och stöd till familj och andra nätverk som kan behövas för att hålla den unga borta från sina gamla gäng och mönster. De ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård har en komplex problembild som kräver att den berörda personalen är utbildad och väl insatt i den typ av frågor och situationer som kan uppkomma . Sis skulle därför tillsammans med ansvara för en bra inslussning till ett fungerande vuxenliv. Vi behöver ett bättre regelverk för att se till att det händer något efter tiden på institution. Att våra unga människor inte faller mellan stolarna och att fokus sätts på att undslippa en bristande ansvarskedja, där olika huvudmän lämpar över ansvaret på varandra, torde vara av yttersta vikt.
mot · GW02So210 · 2008-09-23 00:00:00 — Ökad kunskap om bemötande av våldtäktsoffer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kunskap om hur man bemöter den som utsatts för våldtäkt eller blivit sexuellt utnyttjad. Det finns stora brister i samhällets hjälp till kvinnor och barn som har utsatts för våldtäkter. På vissa sjukhus, där man har arbetat mycket för att förbättra för dessa barn och kvinnor med speciella avdelningar där man säkrar bevis, finns en speciell kunskap om bl.a. bemötande, vård och omsorg som just dessa kvinnor och barn behöver i en så utsatt situation som de har varit med om. Förståelsen och kunskapen är inte alltid så hög som den borde vara varken inom sjukvården eller inom polisen när det gäller att bemöta kvinnor och barn som blivit utsatta för våldtäkter, sexuellt utnyttjande etc. Det är viktigt att den som råkat illa ut känner att de får den hjälp som de behöver och att den kunskapen finns brett inom sjukvården i hela landet. Vi måste se till att fler får den kunskapen och att man tar till vara de goda exempel som finns, så att fler kan hjälpa till på rätt sätt.
mot · GW02So211 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i det allmänna vaccinationsprogrammet inkludera vaccin mot livmoderhalscancer för flickor upp t.o.m. . erbjuds alla kvinnor cellprovtagning för livmoderhalscancer. Av de kvinnor som väljer att genomföra provtagningen får 80 000 besked om att de har cellförändringar. Cirka 500 av dessa får sedan diagnosen livmoderhalscancer. Trots goda behandlingsmetoder avlider en tredjedel av dessa kvinnor till följd av cancern. Livmoderhalscancer orsakas av ett humant papillomvirus. Mer än hälften av alla sexuellt aktiva människor antas bli exponerade för viruset i livet, ofta som tonåring eller som ung vuxen. Det är dock bara hos kvinnor som viruset kan ge cancer. Genom forskning har vaccin tagits fram som skyddar mot av de virusstammar som ger upphov till livmoderhalscancer. Skyddet från vaccinet fungerar bäst om det ges till barn mellan , helst innan de debuterar sexuellt. kom med en rekommendation att införliva detta vaccin i det allmänna vaccinationsprogrammet för flickor i årskurs 5 och 6. Detta är inte tillräckligt. Vaccinationsprogrammet borde omfatta fler och ett första steg borde vara att låta programmet omfatta alla flickor till och med . väljer nu många föräldrar till flickor som inte omfattas av den nytagna rekommendationen och yngre kvinnor i att på egen bekostnad vaccinera sig mot livmoderhalscancer. Kostnaden för vaccinet, utan subvention, är . Det är en hög kostnad som patienten själv får stå för, och det är många som inte har råd med den utgiften. För samhället är det viktigt att ställa vaccinationskostnaden i relation till samhällets kostnader för diagnostisering, behandling och vård av dem som drabbas av cancern. Enligt 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. När det gäller synen på vaccin mot livmoderhalscancer har dock landstingen valt olika förhållningssätt. Region säger nej till allmän vaccinering av flickor medan rekommenderar flickor att vaccinera sig. Livmoderhalscancer är dock inte en regional fråga cancern drabbar kvinnor såväl i som i . Genom att införa vaccin mot livmoderhalscancer i det allmänna vaccinationsprogrammet får kvinnor, oavsett region, lika behandling och lika förutsättningar.
mot · GW02So214 · 2008-09-24 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett stärkt stöd till anhörigvårdarna. Anhörigvårdarna avlastar stat, landsting och kommuner. År ut och år in, dygnet runt, görs vård- och omsorgsinsatser som, om de inte genomfördes, skulle få hela Vårdsverige att kollapsa. Det är hög tid att erkänna deras insatser och att ge dem de verktyg och det stöd de behöver för att vilja och orka fortsätta i sin ovärderliga gärning. Den fria viljan måste respekteras av kommunen, men kommunen måste underlätta för dem som av fri vilja utför insatser. kommer att behandla ett lagförslag om en skärpning i socialtjänstlagen så att anhörigvårdarna ska ges stöd, inte som bör ges stöd. Det är en viktig och värdefull förändring som bör följas upp och utvärderas . Genom det invigda Nationellt anhörigvård ska värdefull kunskap spridas till anhöriga och till kommuner. Till uppdrag kan också läggas att utarbeta en vägledning för kommunernas tillämpning av skärpningen av socialtjänstlagen. finns en stor variation i kommunernas stöd till anhörigvården. Ett sätt att uppmärksamma detta och stimulera kommunerna är genom s k öppna jämförelser. kvalitetsjämförelse av äldreomsorgen som presenteras på Internet kan bli ett verktyg genom en fylligare bedömning av stödet till anhöriga. mäts närståendestöd i form av antal avlösningar och antal dygn. Men ytterligare insatser behövs. Hela vårdapparaten måste fås att se anhörigvårdaren som en naturlig samarbetspartner som ska informeras och få kunskap om det medicinska tillståndet och få vårdanvisningar vid varje läkarkontakt. Kommunens stöd till anhörigvårdaren ska vara individuellt och utformat tillsammans med anhörigvårdaren utifrån dennes önskemål och förutsättningar. Det finns många hjälpmedel som underlättar och bidrar till en bättre vård i hemmet och som är ett stöd för anhörigvårdaren och för den som blir vårdad. Stödet måste vara individuellt eftersom behoven är så olika. Utifrån den vårdbehövandes tillstånd och anhörigvårdarens kunskap, önskemål och förmåga ska kommunen erbjuda lämpligt stöd. Det kan röra sig om tekniska utrustningar, avlösning, hemtjänst men även avkopplingsresor, erfarenhetsträffar, kunskapshöjande seminarier med mera. Anhörigvårdaren tar ofta ett tungt ansvar med ett både fysiskt och psykiskt påfrestande dygnetruntarbete. Den som har vård och omsorg som yrke har reglerad arbetstid och tillgång till fritid och egen tid. Anhörigvårdaren har också behov av vila, fritid och möjlighet att odla sina intressen, träffa bekanta och få nya intryck. Risken är annars stor att anhörigvårdaren blir utsliten och själv kommer att behöva omfattande vårdinsatser.
mot · GW02So215 · 2008-09-22 00:00:00 — Nationell strategi för att hantera värmebölja tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för att hantera värmeböljor. Klimatförändringarna blir allt tydligare i vårt land, och vi kan förvänta oss flera omfattande värmeböljor . Därmed kommer dödligheten att öka . I finns jämfört med många andra länder lite kunskaper och låg medvetenhet om risker förknippade med värmeböljor. Flera europeiska länder såsom , och har utarbetat en nationell strategi för att hantera värmeböljor. En sådan strategi bör även utarbetas i eftersom vi kan förvänta oss att medeltemperaturen stiger på grund av klimatförändringarna och att besvärande värmeböljor kommer oftare.
mot · GW02So216 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa fri tandvård . Enligt (SCB:s enkätundersökning av folkets levnadsvanor) besökte av befolkningen tandvården . Det är en ökning totalt sett . Men går man in och analyserar så visar siffrorna tydligt att antalet besök minskat i åldersgruppen och ännu mer, , i åldersgruppen . Flera undersökningar pekar på att tandhälsan riskerar att försämras och bland människor med små ekonomiska resurser. Enligt är det fem gånger vanligare med dålig tandhälsa hos människor med stora ekonomiska svårigheter. Bland ensamstående mödrar och personer i åldrarna avstår varannan person från regelbundna tandvårdsbesök. Allt fler unga studerar längre än och få har egen inkomst . För att bibehålla god tandhälsa hos unga anser vi att avgiftsfri tandvård inte ska upphöra vid utan förlängas till . I samband med socialutskottets behandling av en liknande motion från under förra årets allmänna motionstid valde utskottet att inte ens kommentera vårt förslag om fri tandvård . Vi har därför valt att lägga en motion med liknande innehåll även . Därför vill vi att tillkännager för regeringen att fri tandvård införs.
mot · GW02So218 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hållbarhetstiden för läkemedel. begär att regeringen återkommer med förslag till ett system där den verkliga hållbarhetstiden för läkemedel framgår av förpackningen. kasseras i läkemedel för miljardbelopp, mellan av alla läkemedel kasseras, vilket motsvarar ett par miljarder . Från apoteken skickas till destruktion ca , en stor del av detta kommer från patienter eller anhöriga som lämnar in överblivna läkemedel. En annan orsak till kassationen är läkemedel som sorterats ut från läkemedelsförråd på våra sjukhus, på grund av att hållbarhetstiden gått ut. Den angivna hållbarhetstiden för de flesta läkemedel är eller . Läkemedel som är får enligt nuvarande regelverk inte användas utan måste kasseras. Det stora flertalet läkemedel är konstruerade för att vara extremt hållbara med stabila substanser med mycket lång hållbarhet. Med stor sannolikhet skulle de flesta läkemedel vara lika effektiva efter 10 eller eller längre, under förutsättning att de lagrats på ett korrekt sätt. Dagens regelverk innebär alltså att vi kanske kastar och kasserar läkemedel för miljarder alldeles i onödan. Vi i anser att regeringen bör utreda möjligheten att förändra regelverket så att den angivna hållbarhetstiden för våra läkemedel kan förlängas så att den motsvarar den verkliga hållbarhetstiden. Detta under förutsättning att det kan vetenskapligt beläggas att de aktuella läkemedlen efter kvalitetsanalyser visar sig vara helt intakta och effektiva trots en förlängd hållbarhetstid.
mot · GW02So219 · 2008-09-26 00:00:00 — Äldres behov av vård tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förfarandet kring äldre så att de inte hamnar i kläm mellan kommun och landsting. Många äldre som har behov av stöd hamnar i kläm mellan kommuner och landsting. Ansvaret för dessa insatser vilar primärt på kommunerna, men även landstingen svarar för betydelsefulla insatser. Kommunernas ansvar för service och omsorg för äldre regleras i socialtjänstlagen, ansvaret för hälso- och sjukvård regleras i hälso- och sjukvårdslagen. Staten lämnar ekonomiskt stöd till kommunerna genom såväl generella statsbidrag som riktade statsbidrag för vissa utpekade insatser. Hemtjänst avser service och personlig omvårdnad. Service avser praktisk hjälp med bostadens skötsel, hjälp med inköp, ärenden, tillredning av måltider och dylikt. Personlig omvårdnad avser fysiska, psykiska och sociala behov. Detta kan innebära hjälp med att äta och dricka, klä sig och förflytta sig, sköta personlig hygien och insatser för att bryta isolering och skapa trygghet och säkerhet. I hemtjänstbegreppet ingår också avlösning av anhörigvårdare. När det gäller sjukvården kommer in som huvudman. Det är inte ovanligt att äldre är multisjuka och har ett stort behov av vård. tvingas de äldre att åka fram och tillbaka från bostaden till vårdcentraler och sjukhus relativt ofta, vilket även kan ta kommunens hemtjänstpersonal i anspråk genom ledsagande etc. Dock hamnar många äldre mellan stolarna. är de gamla i så dåligt skick att det blir oklart om det är inom kommunen eller vård och omsorg ska ske. Den tid gamla och sjuka tillbringar på sjukhus kan innebära lång väntan, osäkerhet och i många fall kan man inte tillgodose den personliga omvårdnaden. Överlämning av information kring den gamla vid in- och utskrivning på sjukhus och planeringen vid hemgång är ofta tungrodd och tar mycket tid i anspråk. Sjukresorna är ofta ansträngande för de gamla och organisationen inte alltid helt enkel. Med en samordningsansvarig som skulle kunna besluta om vårdinsatser från såväl kommun som landsting kan vi bryta ner barriärer och förhindra att enskilda hamnar i kläm. Alla läkarinsatser i särskilda boenden kunde samlas hos en vårdgivare, vilket är viktigt för kontinuitet och patientsäkerhet och en enklare hantering. Vidare skulle särskilda äldrevårdscentraler vara bra lösningar för att möta äldres specifika behov. Men lösningarna bör vara lokalt anpassade; ibland är mer mobila enheter eller team en bättre lösning än fasta mottagningar. På vissa håll kan en särskild del av ordinarie vårdcentral helt och hållet ägna sig åt sjukvård för äldre, likt barnavårdscentraler. För att få smidigare processer behövs en översyn av de gamla och sjukas situation i . Det krävs ett större samordningsansvar och anpassning till den situation som råder med alltfler äldre och sjukare människor.
mot · GW02So226 · 2008-09-26 00:00:00 — Nationellt handlingsprogram för dövblinda äldre tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt handlingsprogram för äldre med kombination av hörsel- och synnedsättning. Det finns ett betydande antal äldre personer med hörsel- och synnedsättning. De flesta har förvärvat de båda funktionsnedsättningarna senare i livet. Funktionsnedsättningarna leder till en nedsättning av förmågan att kommunicera, ta emot information och förflytta sig självständigt. Det i sin tur begränsar de äldres möjligheter till ett självständigt liv präglat av delaktighet, trygghet och integritet. En vanlig attityd till hörsel- och synnedsättning är att det är normalt att se och höra dåligt när man blir gammal och att det därför inte finns så mycket att göra åt saken. Det medför att situationen blir sämre än vad den skulle behöva vara eftersom adekvata rehabiliteringsinsatser inte kommer till stånd. Den äldre drar sig successivt tillbaka eftersom det är svårt att kommunicera och börjar avskärma sig från socialt liv. Personen vågar inte ta sig ut och får även svårt att utföra vardagssysslor i hemmet. Det blir en ond cirkel där det blir allt svårare att bevara livskvaliteten. Ett projekt (Allvarlig kombination av hörsel- och synnedsättning hos personer ), som genomförts av i samverkan med , Nationellt Kunskapscenter för Dövblinda och med ekonomiskt stöd från Allmänna arvsfonden, har visat att till synes enkla insatser var för sig eller i kombination kan göra stor skillnad. Här exempel på sådana: Hjälp och stöd med batteribyte och rengöring av hörapparat tid för att få den information man önskar på sina villkor anpassning av kommunikationssituationer utifrån personens behov och förutsättningar hjälp och stöd i kontakter med syn- och hörselvård stöd från syncentral med belysningsanpassning i boendet läshjälpmedel, auditivt eller/och visuellt varseblivningsutrustning som är taktil i sin funktion information till anhöriga och personal om konsekvenser av syn-hörsel-nedsättning tolk i viktiga situationer ledsagning inklusive utbildning av personal och närstående Av resultaten från projektet framgår att det som är behövs är skapande av multiprofessionella team för gravt syn- och hörselskadade och dövblinda äldre, team som har kunskap om problemen och hur de kan hanteras. Ett nationellt handlingsprogram behöver utformas för denna grupp äldre i syfte att sprida kunskap om vad som går att göra för att förbättra livskvaliteten för äldre med syn- och hörselnedsättning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02So228 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bemötandet av äldre HBT-personer samt deras behov av vård och omsorg. () redovisade på uppdrag av regeringen i sin folkhälsorapport att psykisk sjukdom ökar och att självmordsförsök är vanligare bland homo- och bisexuella personer än i den övriga befolkningen. Tyvärr omfattade inte rapporten homo- och bisexuella samt transpersoner (HBT) i åldersgruppen . vet vi att en fjärdedel av de registrerade självmorden i begås av äldre men vi vet inte i vilken utsträckning som HBT-personer finns med i den gruppen. I propositionen om En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) skriver regeringen följande om studier på hälso- och sjukvårdens bemötande av HBT-personer. Enligt FHI är diskriminering en viktig orsak till ohälsa bland homo- och bisexuella samt transpersoner (HBT-personer). Särskilt homo- och bisexuella kvinnor uppger sämre självrapporterad hälsa än befolkningen i övrigt. Rapporter om att HBT-personer upplever att de, t.ex. i hälso- och sjukvården, får ett dåligt bemötande är därför oroande. Det är angeläget att personal i hälso- och sjukvård, särskilt inom primärvård, psykiatri, gynekologi och vård av äldre har kunskap om HBT-personers livssituation. Regeringen avser särskilt uppmärksamma frågan om hur HBT-personer bemöts i hälso- och sjukvården. I övrigt nämns inte HBT-personer specifikt i regeringens förslag och någon diskussion om behoven i olika åldrar förs inte. Det som görs är att FHI genomför en landsomfattande enkätundersökning om hälsa och livsvillkor bland 77 500 personer i landet. Undersökningen genomförs och är ett fortlöpande samarbete mellan och landsting och regioner. Här lär det enligt uppgift ställas frågor om sexuell läggning. Vidare har ett uppdrag att redovisa utvecklingen av folkhälsa och sociala förhållanden och styrelsen ska särskilt uppmärksamma de grupper som är mest eftersatta från hälsosynpunkt eller i ekonomisk och social bemärkelse. Avrapporteringen ska ske med en folkhälsorapport och en social rapport . Hur HBT-personers och i synnerhet äldre HBT-personers situation kommer att lyftas fram i rapporten är okänt . har mycket litet intresse ägnats åt äldre HBT-personers behov och hur de tillgodoses. Vid ett seminarium då äldres behov av vård och omsorg stod i fokus erkände representant att kunskapsläget är så svagt att det inte går att uttala sig om äldre HBT-personers situation och behov. Mot bakgrund av ovanstående är det viktigt att kunskap inhämtas om bemötandet av äldre HBT-personer i vården och omsorgen, om deras behov av vård och omsorg och hur behoven bäst kan tillgodoses. Detta bör ges regeringen tillkänna.