ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sf342 · 2008-09-23 00:00:00 — Minskning av småföretagens sjuklöneansvar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om minskat sjuklöneansvar för de tio första anställda i ett företag. För en företagare kan sjukskriven personal innebära en stor kostnad. Inte bara det faktum att arbetsgivaren måste ersätta utan även kostnader för produktionsbortfall och kanske också upplärning av en vikarie uppkommer. Detta är ett av de många överväganden en arbetsgivare måste göra då en nyanställning är aktuell. Ju större ekonomiskt ansvar arbetsgivaren måste ta för en sjukskriven medarbetare, desto större risk innebär det att anställa ytterligare personal. Inte minst mindre företag med små marginaler är extra känsliga för sjukskrivningar. Därför var det mycket välkommet att alliansregeringen, som en av sina första åtgärder, tog bort den av socialdemokraterna genomdrivna medfinansieringen i sjukförsäkringen. Den innebar att arbetsgivaren skulle stå för av den sjukskrivnes sjukpenning under hela sjukskrivningsperioden. All anledning finns dock att gå vidare. För att öka inte minst mindre företags benägenhet att anställa, borde sjuklöneperioden halveras från dagens 14 för de tio första anställda. Genom en halverad sjuklöneperiod får företagen rimligare sjuklönekostnader och vågar anställa fler. Det innebär också att personer som löper större risk för sjukskrivning lättare får in en fot på arbetsmarknaden. Med alltför stort sjuklöneansvar för den enskilde arbetsgivaren höjs trösklarna till arbetsmarknaden för stora grupper av människor som löper större risk att bli sjukskrivna. Ett sätt att sänka trösklarna för dessa grupper och ett sätt att få arbetsgivare att våga anställa är att sänka sjuklöneansvaret från dagens 14 . Reformen bör dock endast omfatta de tio första anställda för att på så sätt rikta in sig mot de mindre företagen. En möjlig finansiering kan vara att generellt höja sjuklönedelen i arbetsgivaravgiften. Endast en marginell ökning på någon tiondels procent skulle täcka den totala kostnaden för reformen men betyda oerhört mycket för små företags möjlighet att anställa ytterligare personal.
mot · GW02Sf367 · 2008-09-29 00:00:00 — Yngre föräldrars tidigare entré på arbetsmarknaden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att öka incitamenten för tidigare familjebildande och tidigare inträde på arbetsmarknaden. Yngre föräldrar, tidigare entré på arbetsmarknaden Medelåldern för förstföderskor har ökat med . Även instegsåldern på arbetsmarknaden, det vill säga när hälften av en årgång är i arbetskraften, har ökat dramatiskt. Samhällets krav och förväntningar i kombination med en föreställning om att livet alltid går att regissera är möjligen en orsak till att den ålder då människan biologiskt har bäst förutsättningar för familjebildande är den naturliga åldern att faktiskt bilda familj. Den samhällsutveckling som lett till rådande attityder är i mycket ett resultat av den politik som förts. Utformningen av såväl socialförsäkringssystemen som arbets- och bostadsmarknaderna innebär att förutsättningarna att bilda familj är betydligt sämre än de är när man är 3540. Utan egen bostad, med svag förankring på arbetsmarknaden och ett föräldraförsäkringssystem som inte tar hänsyn till studenters förutsättningar och missgynnar tillfälliga anställningar och visstidsanställningar är det ett ekonomiskt vågspel att bilda familj för merparten av alla 25-åringar. Att skjuta såväl inträdet på arbetsmarknaden som familjebildandet har sina negativa konsekvenser, såväl för den enskilde som för samhället. De samhällsekonomiska konsekvenserna av ett uppskjutet inträde i arbetslivet är betydande i form av minskade skatteintäkter. Men även en förskjutning av medelåldern för förstföderskor har negativa konsekvenser för samhällsekonomin dels i form av ökade kostnader till följd av de medicinska komplikationer det innebär, dels genom att det riskerar leda till en minskad nativitet och därmed en förskjutning av befolkningspyramiden och därmed färre som kan axla ansvaret för samhällsekonomin. Om och i så fall när vi väljer att bilda familj kan självklart inte avgöras av någon annan än den enskilde. Hur våra socialförsäkringssystem är uppbyggda påverkar dock det valet i stor utsträckning. När vi träder in på arbetsmarknaden bör även det förenas med ett fritt val men eftersom konsekvenserna bärs av såväl den enskilde som samhällskollektivet bör incitamenten bidra till att motivera ett tidigare inträdande snarare än ett . Med anledning av ovanstående bör ge regeringen tillkänna som sin mening att normerande system i välfärdsstaten bör ses över till förmån för att dessa ska bidra till att sänka medelåldern för förstföderskor och sänka åldern för inträde på arbetsmarknaden.
mot · GW02Sf369 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hälso- och sjukvårdslagen bör vara överordnad migrationslagstiftningen. beslutade om en ny lag som ger asylsökande rätt till hälso- och sjukvård. Lagen omfattar dock inte de papperslösa. Utgångspunkten för denna lagstiftning var migration, inte sjukvård. Vår grundläggande svenska hälso- och sjukvårdslag gäller alla som vistas i landet, således även gömda och papperslösa, och ger rätt till akut sjukvård. Däremot kan landstingen enligt lagen i efterhand av de personer som inte ingår i vårt försäkringssystem, kräva ersättning för de kostnader som vården har medfört. Det är inhumant och ovärdigt. Rätten till vård på lika villkor bör inte kopplas samman med migrationspolitik. Hälso- och sjukvårdslagen bör därför göras överordnad migrationslagstiftningen. Då kan även papperslösa få vård på samma villkor som alla de som har ett komplett personnummer.
mot · GW02Sf370 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över gällande lagstiftning så att adoptivföräldrar har samma möjligheter att nyttja vårdnadsbidraget som biologiska föräldrar. öppnade regeringen möjligheten för kommuner att införa kommunala vårdnadsbidrag. Tanken med vårdnadsbidraget är att göra det ekonomiskt lättare för de föräldrar som själva vill ta hand om sina barn på hel- eller deltid längre än föräldraförsäkringen räcker. Ersättningen ligger på max skattefritt och är tillgänglig för föräldrar med barn mellan ett och . Förutsättningen är att familjen har använt av föräldraförsäkringen. Vårdnadsbidraget är ett första steg i en rättvisereform som möter den moderna familjens skiftande behov. De familjer som vill kan senarelägga förskolestarten, eller tillbringa med barnen under småbarnsåren genom att gå ner i arbetstid. avlastas förskolorna, vilket gör det lättare att uppnå målen med mindre barngrupper och ökad kvalitet för de barn som börjar . Anmärkningsvärt är dock att utformningen av lagen hindrar många adoptivföräldrar från att nyttja reformen. Mer än hälften av alla adoptivbarn är när de kommer till . Detta medför att när familjen tagit ut av sin föräldraförsäkring har barnet redan hunnit fylla och är inte berättigat till vårdnadsbidrag. Även de familjer som adopterar yngre barn får problem då det är omöjligt för dem att söka bidrag för att vara hemma de som bidraget gäller. För att ge adoptivbarn samma rättigheter som biologiska barn beräknas föräldrapenningen från den dag då familjen fått barnet i sin vård. På samma sätt anser jag att man borde beräkna rätten till vårdnadsbidrag. Alla barn har rätt att få tillbringa med sina föräldrar. Adoptivbarn som bytt miljö har extra stort behov av detta med föräldrarna. Regeringen bör därför se över lagstiftningen avseende vårdnadsbidrag för adoptivföräldrar.
mot · GW02Sk202 · 2008-09-15 00:00:00 — Avdragsrätt för stöd till den ideella sektorn tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för gåvor för att stärka den ideella sektorn. Ideella insatser har blivit ett allt vanligare inslag i välfärden. Allt fler människor vill ta ett personligt ansvar. Det är bra på flera sätt; både för mottagare av insatserna, men också för de människor som är frivilligarbetare och därmed bidrar till en bättre livssituation för andra. En stor del av befolkning deltar aktivt i frivilligt engagemang för andra människors bästa. Det är ett brett spektrum alltifrån engagemang i idrottsklubbar till olika insatser för medmänniskor som kommit utanför gemenskapen. Åtskilliga är de uppdrag som utförs på skuggsidan i vårt land. Detta frivilliga engagemang skapar trygghet och välfärd för många som annars skulle hamna i utanförskap. De personer som lägger ned kraft, tid och pengar för andras väl ska tas till vara och uppmuntras. En ideell insats kan också vara en väg in på arbetsmarknaden först volontär sedan karriär. Man bli en del av samhällsgemenskapen och risken att hamna i utanförskap minskar. Åtskilliga är de ekonomiska bidragen från enskilda givare till ideella sektorn. Den frivilliga hjälpverksamheten i ideella föreningars regi bidrar till stor del till att lindra nöd och elände på många håll där de offentliga insatserna inte räcker till. All denna kraft kan inte nog uppskattas. Därför måste vi bli bättre på att ta till vara och uppmuntra dem som väljer att ge av sin tid och sina pengar. De frivilliga insamlingarna i vårt land uppgår till betydande belopp och har givandet mer än fördubblats. Det räcker inte med uppmuntrande ord om att de olika frivilligorganisationerna gör ett hedervärt arbete. Det handlar också om att ge dem möjligheter att fortsätta verka och skapa incitament att få fler att vilje ge av sin kraft, sin tid och sina pengar. Ett avdrag för gåvor till ideella organisationer är ett viktigt steg i en sådan ambition. Att dessutom står nästan helt ensamt om att inte ha en sådan möjlighet gör frågan än mer angelägen. Av 17 undersökta EU-länder är ensamt tillsammans med om att inte ha något avdrag. Det finns många länder runt om i världen som vi kan hämta inspiration ifrån. Gemensamt för många är att en särskild instans godkänner de organisationer som får ta emot avdragsgilla gåvor. För att godkännas ska organisationerna uppfylla vissa krav, exempelvis att ha ett undervisningssyfte, socialt syfte, ett vetenskapligt eller kulturellt syfte. De kan också verka för djurskydd och miljömässiga ändamål. Dessutom ska alla organisationerna vara icke-kommersiella. De flesta länder har också en undre och en övre gräns för att givandet ska ge möjlighet till avdrag. Det bör därför utredas möjlighet till att införa avdragsrätt för gåvor för enskilda givare till organisationer som är godkända och driver en ideell verksamhet. Därutöver bör liknande avdragsmöjligheter för företag ses över.
mot · GW02Sk203 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäljning av taxfreevaror. Vi talar om miljötänkande, men ett större miljöslöseri än att frakta taxfreevaror på flyget fram och tillbaka, är det svårt att hitta. Gör det möjligt att få handla vid ankomsten till hemflygplatsen. Då slipper varorna transporteras , mil efter mil i flygplanen. På flygplatsen i och också på i kan man handla då man landar. Inför detta också i då tar vi miljöhänsyn också på detta område. Och är det här med taxfreeförsäljning en viktig inkomstkälla för flygbolagen så inför att man får beställa varorna i luften, men att de får hämtas då man landar.
mot · GW02Sk204 · 2008-09-17 00:00:00 — Skatteavdrag för s.k. styling tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatteavdrag inte ska få göras för s.k. styling. blir man förvånad över skattemyndigheternas olika beslut. Och är det fel då lagar skapas så skall dessa lagar ändras. godkänner tydligen avdrag för att styla bostadsrätten innan du flyttar och då spekulanter skall se på den. Kan detta vara rätt? Flyttstyling eller homestaging, som det också kallas, subventioneras därmed av skattebetalarna. Nog måste det finnas annat att subventionera i vårt samhälle. Det sägs att homestaging ger ca tio procents högre priser. Detta på bostadsrätter i huvudstaden. Visst, säljaren gynnas och staten tjänar också pengar genom att försäljningspriset blir högre, men ändå ser jag detta som mycket tveksamt. Det finns också en annan del av denna verksamhet och det är att styling kan vara ett sätt att dölja fel och brister i den bostad som skall säljas.
mot · GW02Sk205 · 2008-09-17 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en skattebefrielse av omkostnadsersättningar för kommunala frivilligarbetare. höjdes gränsen för när kostnader för utgifter i inkomstslaget tjänst (exkl. kostnader för resor till och från arbetet) får dras av från till . Detta har inneburit problem för frivilligarbetare som t.ex. kontaktpersoner, stödfamiljer och övervakare, som får betala skatt på större delen av sina omkostnadsersättningar. har det varit svårt för kommunerna att värva frivilliga, och det har inte blivit lättare när det blir en ren förlustaffär att arbeta ideellt. Detta är förstås mycket olyckligt, då frivilligarbetarna utför ett ovärderligt arbete till stöd för funktionshindrade och socialt utsatta. Omkostnadsersättningen är trots allt inte någon inkomst utan en ersättning för de omkostnader som frivilligarbetarna har. Det skulle därför inte vara orimligt att denna blev skattefri, precis som skedde med omkostnadsersättningen för dagbarnvårdare när avdragsgränserna höjdes. Frågan bör åtminstone utredas.
mot · GW02Sk206 · 2008-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omkostnadsersättningar från kommuner, landsting/regioner och staten ska göras skattefria. I många fall utbetalas från kommuner, landsting/regioner och staten utöver ett skattepliktigt arvode omkostnadsersättningar till personer, som på frivilligbasis åtar sig uppdrag som god man, övervakare, kontaktperson, stödfamilj för ungdomar m.fl. uppdrag. Dessa omkostnadsersättningar är skattepliktiga, och rätt föreligger givetvis till avdrag i deklarationen för mottagaren med de faktiska kostnader som kan redovisas. förelåg rätt till avdrag för utgivna kostnader med undantag av ett belopp om . Detta belopp har fr.o.m. höjts till . De skäl som framförts för den generella höjningen till kan principiellt godtas, dock måste sådana ändringar medföra särlösningar i vissa sammanhang. Samhället har ett stort intresse av att många medborgare åtar sig denna typ av uppdrag. Skattelagstiftningen i sin nuvarande utformning motverkar starkt detta intresse. Till exempel får en stödfamilj för en handikappad tonåring ersättning för mat, telefon, resor m.m. men på grund av skatten reduceras beloppet i betydande omfattning. Det var redan tidigare svårt att rekrytera personer till dessa uppdrag, och har det uppenbarligen blivit än svårare. Dessutom har organisationer uppmanat sina medlemmar att hoppa av dessa uppdrag på grund av just förändringen beträffande avdragsrätten för kostnader. Det känns därför mycket angeläget att rätta till detta och i stället vidta åtgärder för att stimulera personer till att åta sig sådana uppdrag. Det absolut enklaste sättet att lösa den nu uppkomna problematiken är att göra omkostnadsersättningar som utbetalas av kommun, landsting/region eller stat helt skattefria. har i sitt betänkande 2007/08:SkU 18 redogjort för att det föreligger förslag från om att tjänster mellan privatpersoner på belopp ska befrias från skatter och avgifter samt att ideella föreningar ska få betala ut skattefri ersättning till privatpersoner på . Möjligen omfattar förslaget också utbetalningar från kommuner, landsting/regioner och stat, men detta framgår inte. Därför bör det klargöras för regeringen att det fortsatta arbetet i med denna fråga måste innefatta att dessa utbetalningar av omkostnadsersättningar ska vara skattefria.
mot · GW02Sk207 · 2008-09-22 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kulturområdet. beskattas ett uppträdande av ett så kallat dansband hårdare än ett uppträdande av annan artist. Helt beroende på huruvida det finns uppsåt till dans. Finns dylikt är alltså momsen högre. Detta innebär att en person som uppskattar dansbandsmusiken och inte har det minsta avsikt att svänga sina lurviga måste betala mer än om denne person uppskattat en annan musikgenre. Det finns klara fördelar med enhetlig moms, och snarare borde denna sänkas överlag. Men i väntan på detta ter sig denna orättvisa onödig och bör åtgärdas. Därav bör mervärdesskattelagen ses över så att enhetlighet mellan olika musikgenrer uppnås.
mot · GW02Sk208 · 2008-09-23 00:00:00 — Fastighetsskatt och fastighetsavgift för arrenderad och bebyggd tomt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arrenderad mark, där det står ett bostadshus, ska likställas med tomträtt vid uttagande av fastighetsavgift. För bostadshus på annans mark, vanligtvis på arrenderad mark (bostadsarrende), gäller att huset och tomten utgör två skilda taxeringsenheter. Bostadshuset omfattas av det nya avgiftssystemet medan tomtmarken omfattas av det gamla fastighetsskattesystemet. Det får till följd att bostadshusets ägare får ta del av begränsningsbeloppet om högst vad gäller bostadsbyggnaden. Men samme person får dessutom betala fastighetsskatten avseende tomtmarken utan beloppsbegränsning, antingen som en del av arrendesumman eller som ett tillägg till arrendesumman. Arrendenämnderna har fastslagit att ett arrendeavtal, där arrendatorn till ett bostadsarrende är skyldig att betala fastighetsskatt till markägaren för vidare befordran till staten, är giltigt. Med andra ord kommer innehavarna av bostadshus på arrenderad mark att få betala fastighetsskatt med belopp som i många fall vida kommer att överstiga begränsningsbeloppet om . Sådana bostadsarrenden finns framför allt i attraktiva områden längs våra kuster och i skärgårdar, där också begränsningsregeln till högst fått mycket stort genomslag för enskilda fastighetsägare. En tomträttsinnehavare anses i skattesammanhang såsom ägare till tomtmarken och får därför ta del av begränsningsregeln till högst . Det är inte bara rimligt utan i högsta grad nödvändigt ur rättviseskäl att den så efterlängtade reformeringen av fastighetsskatten, i synnerhet begränsningsregeln till högst , nu också kommer att omfatta personer, som äger ett bostadshus på arrenderad mark. Enklast sker detta genom att likställa bebyggda bostadsarrenden med tomträttsinnehav.
mot · GW02Sk209 · 2008-09-15 00:00:00 — Stimulans av fler äldre till jobb tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibilitet i utbetalning av pensionsförsäkringar. Människor sparar på olika sätt till sin pension. Många tar ett eget ansvar och sparar i egna pensionsförsäkringar för att försäkra sig om att inkomsterna som pensionär inte ska bli för små. är många fortfarande starka och pigga när de kommer till pensionsåldern. De både vill och kan stanna kvar på arbetsmarknaden. Med den demografiska utvecklingen, mot allt färre unga i förhållande till äldre, är det viktigt att människor stannar i arbete längre. För att underlätta för äldre att stanna kvar behövs möjlighet att ändra storleken på uttagen från pensionsförsäkringar. är det inte möjligt att sänka uttagen från försäkringen. En mer flexibel uttagsrätt skulle underlätta för äldre att pröva ett nytt jobb, starta ett eget företag, prova pensionärslivet men sedan återgå i arbete med stöd från pensionsförsäkringen för att sedan minska uttaget när man hittat ett nytt jobb, när företaget bär sig eller om man tröttnar på pensionärslivet.
mot · GW02Sk210 · 2008-09-22 00:00:00 — Översyn av bilkostnader för boende på landsbygden tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning för att se på bilkostnader för alla som bor på landsbygden. Många som valt att bo på landsbygden tvingas ha bil eller bilar. Jag kommer från ett län där det finns många hushåll som skulle vara isolerade om man inte hade tillgång till bil. Många hushåll klarar sig inte ens med en bil utan måste ha två. Detta för att klara alla sociala körningar. Det kan gälla att skjutsa barn till skola, fritids eller dagis, att skjutsa barn till olika fritidsaktiviteter och att föräldrarna ska kunna ta sig till och från sina arbeten. Också icke arbetande exempelvis pensionärer behöver bilen för att kunna ta sig till och från olika aktiviteter. Visst, det finns allmänna kommunikationer som är starkt subventionerade av skattebetalarna men kommunikationer som inte alla kan använda sig av. Jag hade förhoppningen och tron att vi skulle kunna sänka bensinskatterna. Jag inser nu att vissa partier inte går med på detta. Kostnaden för att ha bil har ökat dramatiskt eftersom priset på bensin har höjts kraftigt. Detta innebär att alla boende på lands- och glesbygden fått starkt ökade kostnader och det är tur att alliansen insett värdet av sänkta skatter för alla som arbetar. Den sänkningen kompenserar ju till en del men trots allt drabbas de som tvingas ha bil. I mitt hemlän finns ingen tunnelbana eller kollektivtrafik som kan användas av alla. Eftersom jag bor i ser jag skillnaderna mellan att bo i huvudstaden och att bo på landsbygden och t.o.m. stora skillnader mellan en storstad och en relativt stor stad () ute i landet. På något sätt borde alla boende på landsbygden och alla som bor så att de tvingas ha bil, ha någon typ av kompensation. Hur denna ska se ut har jag inget svar på. Avdragsmöjligheterna i deklarationen gäller ju alla, men jag vill se ett system som gynnar eller i varje fall utjämnar de merkostnader som finns på landsbygden. Det är därför jag vill ha en översyn av kostnaderna för ett bilhushåll på landsbygden jämfört med hushåll som klarar sig utan bil. Kanske kan man komma fram till ett förslag på kompensation. Jag är också medveten om att riksdag domineras av storstadsbor och jag är medveten om att bensinskattefrågan inte är någon kioskvältare för alla dem som bor i storstäderna där olika kommunikationsmedel finns att tillgå.
mot · GW02Sk212 · 2008-09-23 00:00:00 — Andrahandsuthyrning av del av bostad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefrihet för uthyrning av del av bostad. Bostadsbristen är betydande på många håll. Det gäller inte minst i storstäder men också i universitets- och högskolestäder gamla såväl som nya. Centralt för bekämpandet av bostadsbristen är naturligtvis att bostadspolitiken generellt läggs om i riktning mot bland annat enklare regler och lägre skatter. Regeringen har också genomfört åtgärder i den riktningen. Men det krävs även att andra nya idéer prövas. En relativt enkel åtgärd för att bekämpa den akuta bostadsbristen vore att införa skattefrihet vid uthyrning av del av bostad. En undersökning utförd av opinionsinstitutet , på uppdrag av , visade att av invånarna i redan hyrde ut i andra hand. var beredda att göra det om detta var skattefritt och de hade rätt att ta ut rimlig hyra. Utslaget på skulle det kunna innebära 55 000 nya bostadstillfällen, enligt handelskammarens bedömning. Det visar vilken enorm potential en reform har. I är det skattefritt att hyra ut av den egna bostaden. Det har lett till att många småhus har byggts till eller byggts om för att fungera för mer än ett hushåll. Enligt vår mening finns det skäl att också i pröva en modell med skattefrihet vid uthyrning av del av bostad.