ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub358 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av kvalificerade yrkesutbildningar. Arbetsmarknadsutbildningar och i synnerhet kvalificerade yrkesutbildningar är en effektiv åtgärd för att möta arbetsmarknadens behov av arbetskraft. Konjunkturbarometern visar att bristen på arbetskraft i näringslivet har ökat mycket snabbt . Det råder stora svårigheter att hitta yrkeskompetens inom många branscher. Den goda ekonomiska utvecklingen hotas därmed och tillväxten kan avmattas. finns det arbetslösa personer som inget hellre vill än att få börja jobba. Många kan genom utbildningsinsatser med praktisk inriktning relativt snabbt komma i arbete. Företagen behöver fler välutbildade, utbildad arbetskraft gör nytta oavsett ålder, kön eller bakgrund. Både arbetskraftsbrist och en arbetslöshet på väg upp enligt regeringens egna prognoser. Sysselsättningsökningen stagnerar och långtidsarbetslösheten biter sig fast särskilt bland ungdomar. finns det många företag i flera branscher som vill anställa men inte hittar rätt kompetens. Matchningen mellan arbetslösa och företag som vill anställa är svag. Aktiva åtgärder, framför allt arbetsmarknadsutbildningar, är det bästa botemedlet för att kunna stävja arbetslösheten och bemöta företagens behov av utbildad personal med rätt kompetens. Fler jobb förutsätter ett samhälle som investerar i kvalitet och utbildning och att fler får en andra och en tredje chans. Inte minst därför behövs mer av kvalificerade yrkesutbildningar (KY). En förutsättning för att få starta en KY-utbildning är att det är ett stort behov från arbetslivet och att det kan vara en brist på viss arbetskraft. Den socialdemokratiska regeringen betonade i sin proposition Kvalificerad yrkesutbildning (2001/02:63) att den kvalificerade yrkesutbildningen gemensamt skulle finansieras av staten och berörda delar av arbetslivet. Intresset för att starta kvalificerade yrkesutbildningar är stort och i hela landet. KY-utbildningar är utformade i tätt samarbete med näringslivet. Och för att underlätta studenternas steg ut på arbetsmarknaden förläggs en tredjedel av utbildningstiden ute på olika arbetsplatser. Utbildningarna har i hög grad lett till anställning eller eget företagande. Regeringen bör skyndsamt bedöma behovet av att fortsätta att satsa på och utveckla olika former av kvalificerade yrkesutbildningar för att möta behovet av kvalificerad arbetskraft på arbetsmarknaden.
mot · GW02Ub359 · 2008-10-02 00:00:00 — Utveckling av sex- och samlevnadsundervisningen i skolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra sex- och samlevnadsundervisningen. Sexuellt överförbara sjukdomar som klamydia sprider sig med stor hastighet bland unga , som kondomanvändningen har minskat. Ungdomar som inte använder kondom i tillräcklig omfattning utsätter därmed sig och sin partner för stor smittorisk. Om också hivsmittan får fäste bland dessa unga kan den spridas mycket snabbt. Lärarna behöver stöd och utbildning för att på ett fördomsfritt och kunskapsbaserat sätt informera om sex och uppmuntra till säkert sex. En granskning av visar att det finns stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor när det gäller sex- och samlevnadsundervisningen. RFSL och har påpekat för regeringen att dessa ämnen behöver stärkas inom lärarutbildningen. Och i en forskningssammanställning som presenterat, Ungdomars sexuella hälsa, visas att skolan har den absolut viktigaste rollen när det gäller att nå ungdomar med information om sexuell hälsa. Det är viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna stärks och att man tar upp frågan ur olika ståndpunkter. Frågor som genus, risker för könssjukdomar och information om HBT-frågor måste tas upp i undervisningen. bör ansvara för kunskapsutvecklingen inom detta område genom exempelvis granskning, utvärdering och forskning. Kurser i sex- och samlevnadsundervisning ska ingå i lärarutbildningen. och en nationell samordning måste ske mellan skola, , och andra aktörer. Att ha en bra sexualundervisning i såväl som gymnasieskolan är oerhört viktigt. Det måste också finnas bra lärarkompetens i sex- och samlevnadsfrågor, så att lektionerna blir meningsfulla.
mot · GW02Ub360 · 2008-10-03 00:00:00 — Sms till föräldrar vid barns skolk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över arbetssättet med att bekämpa skolk i skolan. Vi som är föräldrar vill veta direkt om våra barn skolkar så att vi kan ta diskussionen med dem och prata om det som har hänt. Många skolor runt om i har börjat med att redovisa skolk via sms. Det är ett enkelt system där gymnasielärarna skriver upp närvaron via ett datasystem, där även föräldrarnas mobiltelefonnummer finns. Föräldrar som har barn som skolkar får reda på detta direkt när det sker. Att skolket rapporteras räcker ju inte som enda medel utan det måste också bekämpas på olika sätt. Utbildningsminister verkar tycka att det enda sättet är att uppfostra ungarna i skolan är genom skriftlig redovisning av skolk i terminsbetyget. Men är det meningen att skolk ska hänga med eleverna under skolgången? Orsakerna till skolk kan bero på helt olika saker. Det kan t.ex. handla om psykiska problem i form av stress eller ångest, inlärningssvårigheter eller problem hemma. Då är inte bestraffningar ett sätt för att bekämpa skolk. Regeringen bör lägga mer tid på att få fram bra medel för att bekämpa skolk istället för att skapa en uppfostringsanstalt av den nya skolan. Det som är viktigt är mötet mellan vuxen och elev och tillika samtalet för att diskutera skolket och om vad som kan vara problemet. En väg att gå är att se till att det finns fler vuxna på skolan som har tid för eleverna och även att använda sms vid skolk som en direkt signal på att barnet skolkar. Det kan vara en väg till ett samarbete mellan skola, elev och föräldrar där eleven står i fokus och dess framtid, inte uppfostringsmetoderna.
mot · GW02Ub361 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi och funktionshinder. Sfi-undervisningen är ett kommunalt ansvar och det är oftast Komvux som brukar ansvara för undervisningen av invandrare som anlänt till . Alla ska påbörja sin sfi-undervisning efter det att uppehållstillstånd givits. Detta är praxis och ett krav på invandraren. Men vilket krav har kommunerna på sig för att tillhandahålla sfi-undervisning för dem med särskilda behov, till exempel till dem med någon form av funktionshinder? Det finns inga krav på kommunerna att dessa ska tillhandahålla anpassad undervisning inom den utsatta tiden, medan invandraren fortfarande har kravet på sig att påbörja sin undervisning . Lagstiftaren har uppenbarligen förutsatt att kommunerna lever upp till kravet om en god och tillgänglig sfi-undervisning för alla inom den stipulerade tiden, utan att tänka på att det också finns elever med kommunikationshandikapp. Tilltron till kommunernas kapacitet och prioriteringar är högre ställda än verkligheten visar. kan varken synskadade, hörselskadade eller döva elever få hjälpmedel . De kan heller inte få anpassade läromedel eller lärare med specialkunskap inom dessa . Det kan ta åtskilligt innan läkarintyg och annat ordnats och hjälpmedel finns på plats. Innan hjälpmedlen finns kan man heller inte påbörja produktionen av läromedel till synskadade. Lärarna är inte alltid behöriga och vet sällan något om specialpedagogik. Ingen samlad information finns heller tillgänglig i ämnet. Regeringen bör skyndsamt överväga om följande ska utredas; ska de krav som finns på den ena parten från statsmakterna motsvaras av ett krav från staten på utförare, alltså på kommunens och landstingens hjälpmedelsverksamhet samt den nya Specialpedagogiska skolmyndigheten, som borde ha till uppgift att underlätta för den nyanlända invandraren att få påbörja undervisning i svenska.
mot · GW02Ub362 · 2008-10-02 00:00:00 — Nationella prov på modersmålet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella prov på modersmålet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella prov i minoritetsspråk samt svenska som andraspråk. har gjort en mindre studie om nationella prov lever upp till sin roll att vara ett stöd för likvärdig bedömning och betygssättning. De intervjuer med lärare, elever och rektorer som gjordes på fyra olika skolor med olika program visade bl.a. att nationella prov gynnar vissa elever och missgynnar andra. Lärarna ansåg att elever med annat modersmål än svenska och elever med läs- och skrivsvårigheter missgynnas vid proven medan elever på de studieinriktade programmen var bättre rustade inför provet. Elever som har svårt att tillgodogöra sig undervisning på svenska har rätt till både studiehandledning och ämnesundervisning på sitt modersmål. Elever som läser på sitt modersmål saknar nationella bedömningsgrunder för sina kunskaper, och de är i många fall mer godtyckliga än för barn med svenska som modersmål. Dessutom varierar kvaliteten på undervisningen i olika delar av landet, och därför går det inte att bedöma kunskaper nationellt. har tagit kritiken på största allvar och ska kritiskt granska provens form och innehåll, bl.a. gällande mängd text och språklig nivå i proven i matematik A. För elever med annat modersmål är det viktigt att kunna genomföra det nationella provet i ämnen som är relevanta i första hand matematik och engelska och/eller svenska. Vi vill föreslå att regeringen studerar konsekvenserna av att låta elever med annat modersmål än svenska genomföra de nationella proven på sitt modersmål samt undersöker förutsättningarna för att införa nationella prov på svenska som andraspråk och elevernas modersmål. Det vore ett lyft för de nationella minoritetsspråk som talas i om elever tillhörande nationella minoriteter kunde ha sitt modersmål som nationellt prov.
mot · GW02Ub364 · 2008-10-03 00:00:00 — Höjt fribelopp för studiestöd tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt fribelopp för inkomster vid beräkning av studiestöd. Många unga människor kan tänka sig att starta och driva företag. Det finns rader av undersökningar, med lite olika resultat men tämligen entydigt är andelen ungdomar som kan tänka sig en framtid som företagare klart ökande. är det fortfarande inte fullt så positiva siffror när det gäller att gå från tanke till handling. Ett skäl är naturligtvis att man inte riktigt har de verktyg med sig i kunskapsbagaget som gör det naturligt och enkelt att omsätta sina kunskaper i innovation och företagande. För svensk framtid är det mycket angeläget att fler människor väljer att starta och driva växande företag, med hög produktivitet och förädlingsvärde, företag som utvecklas och stiger i värdekedjorna. En bra grogrund för sådant företagande är högre utbildning och forskningsanknytning. Regeringen har presenterat principerna för en entreprenörskapssatsning i utbildningsväsendet. Det är mycket bra att så sker. Det måste löpa som en röd tråd genom undervisningen, men även de projekt som funnits bör breddas och permanentas, verksamheter såsom Ung Företagsamhet komma in än bredare så att ungdomar också får pröva på företagande IRL. Tanken är också att starta fler entreprenörsutbildningar inom högskolor och universitet, såväl inom ekonomutbildningar som program med annan inriktning. Länkar mellan forskning och företagande ska stärkas. Allt detta är mycket bra. Det finns dock en hake. Unga människor, uppbyggda av kunskap, träning och erfarenhet från sin grundskole- och gymnasietid, kanske ytterligare med särskild utbildning och träning på universitet och högskola kommer ofta inte att vänta på att utbildningen är helt avslutad. Man gör slag i saken och omsätter en affärsidé redan under sin högskoletid. Kännetecknande för en entreprenör är ju ofta just serieföretagande. Företagandet blir en lärprocess i sig. Haken är att då denna pågår parallellt med studier kan man lätt stöta i taket för fribeloppsnivån för studielånen. Och detta på ett oförväntat, svårplanerat sätt. Här krockar verkligen systemen, vem vet vilka affärer som lyckas ? En länk i strategin för ökat entreprenörskap i utbildningsväsendet bör därför vara höjt fribelopp för inkomster vid beräkning av studiestöd från CSN. Det krav på uppnådda studieresultat som finns fyller mer än väl funktionen av att det är studierna som ska vara huvudverksamheten.
mot · GW02Ub366 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av läroplanen. I finns en strävan att den svenska skolan ska vara icke-konfessionell i linje med det sekulariserade samhälle vi lever i. Det är viktigt att läroplanen är utformad i enlighet med det. Utifrån det mångkulturella samhälle vi lever i bör läroplanen för det obligatoriska skolväsendet ses över.
mot · GW02Ub367 · 2008-10-03 00:00:00 — Utlandsstudier för svenska studenter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs en översyn för att undersöka orsakerna till varför svenska studenter inte väljer att studera utomlands och för att hitta incitamenten för att vända utvecklingen. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. För de studenter som läser en högskoleutbildning i är det tyvärr en negativ trend gällande att förlägga en del av sina studier utomlands. För studenten ger utomlands nya kunskaper och perspektiv, bättre språkkunskaper och bättre förståelse för andra kulturer. Men det skapar också ett mervärde för samhället genom större kontaktnät mellan människor och länder, av att nya perspektiv kan leda till utveckling i och det ger ökade samarbeten mellan högskolor och universitet över hela världen. Även om införandet av Bolognaprocessen gör det lättare för studenter i att studera i ett annat europeiskt land, så är det fortfarande få svenskar som väljer att ta det steget. Regeringen bör överväga en översyn för att undersöka orsakerna till varför svenska studenter inte väljer att studera utomlands och hitta incitamenten för att vända utvecklingen.
mot · GW02Ub368 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de nya yrkeshögskolorna bör erbjudas möjligheter att samverka med forskning inom entreprenörskap och samhällsentreprenörskap. befinner sig de förberedande konstutbildningarna i en fas av förändring från att vara förberedande konstskolor till att nu inordna sig under beteckningen yrkeshögskolor. Grafikskolan välkomnar denna process men vill peka på den strukturella problematik som finns kring konstnärens situation och arbetsmarknad en situation som varken de förberedande konstskolorna eller konstnärliga högskolorna hitintills arbetat för att förändra. Det är därför viktigt att vi i förändringprocessen och arbetet kring de konstnärliga yrkeshögskolorna nu verkligen skapar förutsättningar för en mer utvidgad konstnärsroll och därmed bredare arbetsmarknad för konstnären. Ett led i detta, menar vi, är att de konstnärliga yrkeshögskolorna kan erbjuda studenterna praktiker och projekt i dialog med samhället utanför de traditionella rummen för konstproduktion. Kulturella praktiker som stödjer ett sådant arbetssätt har utvecklats inom den internationella offentliga konsten men hamnar ofta utanför det institutionella utbildningssystemet. Det är angeläget att utveckla dessa praktiker och hur de kan skapa synergier på marknaden och för samhället. De nya yrkeshögskolorna måste därför också erbjudas möjligheter att samverka med forskning inom entreprenörskap och samhällsentreprenörskap. Som enda förberedande konstutbildning erbjuder Grafikskolan i studenterna på skolan att förlägga praktiker och projekt i dialog med samhälle utanför skolans och konstens värld, kring stadsutveckling och demokratiarbete. Grafikskolan kan vara en modell för hur en konstnärlig yrkeshögskola kan fungera.
mot · GW02Ub369 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den studiesociala situationen bör ses över för doktorander. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusperspektiv ska genomsyra kurslitteraturen på högskolorna. Lika tillgång till utbildning och lika möjligheter vid universitet och högskolor är för oss socialdemokrater en fundamental jämlikhets- och jämställdhetsfråga. Högskolan skulle kunna vara ett kraftigt instrument för förändring av samhället i riktning mot ökad jämställdhet mellan könen. är det tyvärr inte så. Högskolan har liksom övriga delar av samhället del av patriarkala strukturer, könsdiskriminering och traditionella föreställningar och värderingar som ett konkret uttryck för att jämställdhet inte råder mellan kvinnor och män. Vi menar att ökad jämställdhet inom högre utbildning och forskning också ökar jämställdheten i samhället. Därför måste dessa orättvisor bekämpas. Trots att en majoritet av alla studenter är kvinnor så är inte högskolan jämställd. Både utbildningsnivå och utbildningsinriktning skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Mansdominerade utbildningar ges större resurser än kvinnodominerade utbildningar. Dessutom ökar kvinnors underrepresentation kraftigt ju högre man kommer upp inom akademin. Denna snedfördelning fortsätter sedan på arbetsmarknaden och bevarar könsmaktsordningen i samhället som helhet. Vi ser att lika många kvinnor som män påbörjar en doktorandutbildning men betydligt fler män tar doktorsexamen. Här måste trygghetssystemen för doktorander ses över, då bristen på ett tillräckligt bra system gör att exempelvis många kvinnor har svårt att kombinera möjligheten att skaffa barn med att doktorera. Det lönar sig bättre att vara man än att ha en utbildning, då män utan högskoleutbildning tjänar mer än kvinnor med högskoleutbildning. Studiemedelssystemet, som baseras på lånets storlek istället för inkomst, tillsammans med lönediskriminering gör kvinnor till förlorare. De kvinnliga forskarna har lägre löner än de manliga, och de kvinnodominerade ämnena har lägre lönelägen än de mansdominerade. så ser vi också en utveckling där betydligt fler kvinnor än män påbörjar en högskoleutbildning. Av de studenter som påbörjar en högskoleutbildning så är kvinnor. Det är därför viktigt att undersöka orsakerna till att få män påbörjar en högskoleutbildning, och vilka konsekvenser det får för samhället. Att litteraturen till mycket liten del är skriven av kvinnor är ännu ett faktum som bidrar till och cementerar rådande könsmaktsordning. Vid val av kurslitteratur bör alltid författarna liksom perspektiven kritiskt granskas ur ett genusperspektiv.
mot · GW02Ub370 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa helårsstudier för studenter. Det faktum att studenter bara förväntas studera, och därmed också är försörjda, innebär en rad problem både för studenterna och för samhället. För de enskilda studenterna innebär det en ekonomiskt osäker situation, där de låga månadsinkomsterna dessutom i värsta fall ska räcka till att lägga undan för att försörja också det långa sommarlovet. De studenter som får ett jobb kan kanske försörja sig, men får å andra sidan ofta ingen ledighet. Att sommaren är studiefri innebär också att utbildningen tar än vad som är nödvändigt, med konsekvenser för såväl individ som lärosäten. Dyra lokaler står outnyttjade stora delar av året. Ett första steg skulle vara att uppmana lärosätena att utveckla sommarkurserna till att vara kurser som studenterna tillgodogör sig i sin ordinarie utbildning. Det skulle göra att de studenter som vill kan avsluta sin utbildning snabbare och slipper känna en ekonomisk oro . En annan konsekvens av 40-veckorsåret är att det befäster en syn på studenten som ung, obunden och utan vuxenansvar. Att studenter åker hem till sina föräldrar och blir försörjda förekommer naturligtvis, men ligger långt från verkligheten för en stor andel av studenterna. Att utöka studieåret och införa en åretruntförsörjning skulle stärka studenternas sociala och ekonomiska trygghet, innebära stora samhällsekonomiska vinster samt hjälpa till att korrigera den stereotypa bilden av studenten.
mot · GW02Ub374 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kortare läkarutbildning för erfarna sjuksköterskor. Det råder brist på läkare och enligt rapporter från både och kommer underskottet att öka . För att lösa bristen måste man pröva olika vägar. Många landsting rekryterar läkare från andra EU-länder för att öka antalet läkare. Läkarutbildning tar och även om alliansregeringen ökar antalet utbildningsplatser så kommer det att dröja innan de finns i verksamheten och möter patienter. För att öka antalet läkare bör man fundera ifall det går att hitta någon väg att förkorta utbildningstiden. Utan att tumma på kvalitet eller kunskap borde regeringen överväga möjligheterna att låta erfarna sjuksköterskor studera till läkare. Deras utbildning borde kunna förkortas eftersom bl.a. sjukhuspraktik är en stor del av deras tidigare utbildning. Sjuksköterskeutbildning och deras praktiska erfarenhet av att arbeta som sjuksköterska kan vara en bra grund att rekrytera fler läkare ifrån.
mot · GW02Ub375 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samhällets stöd för att främja barns och ungdomars hälsa. Fetma hos barn riskerar att bli ett växande problem. Många barn drabbas av fetma redan i mycket unga år, och detta kan få återverkningar för hela deras framtida liv. På många olika sätt måste samhället, föräldrar och föreningslivet hjälpas åt för att minska barnfetman. Både skolan och de organisationer som vänder sig till barn och ungdomar måste finna former både för att informera och för att skapa alternativ som ger ett mer hälsosamt leverne. Att i skolan låta lek, rörelse och idrott ingå i skolans totala skoldag är en bra och relativt enkel möjlighet att främja barns hälsa. Lek och rörelse är naturligt för barn och bör i allt högre grad tas tillvara i den vanliga undervisningstiden. Det är också viktigt att öka medvetenheten om hur viktig en bra kost är, även denna del av en medveten satsning kan göras inom den totala undervisningstiden i skolan. Fritidshem och eftermiddagshem, liksom cafeterior inom skolans ram, bör inte sälja läsk, godis och bullar till barnen. De kan, genom att medvetet välja ett mer hälsosamt sortiment, vara mer delaktiga i en förbättrad barnhälsa. Många frivilliga organisationer, som har barn och ungdomar som sin målgrupp, har engagerat sig i olika hälsoprojekt, och ett formaliserat samarbete mellan organisationslivet och skollivet behöver få samhällets stöd för att främja barns och ungdomars hälsa. Mot bakgrund till detta så bör regeringen skyndsamt överväga hur arbetet för att förbättra elevers hälsa bör ske.
mot · GW02Ub376 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ny kategori av friskolor nationell minoritetsskola. Den nuvarande klassificeringen av friskolor enligt regler tillåter inte skolorna att bli klassificerade som nationella minoritetsskolor. Istället blir de klassificerade som antingen profillösa, språkskolor eller religiösa friskolor. Det finns behov av skolor för minoriteter i vårt land, exempelvis kan det gälla för samerna och deras kultur och språk eller för de finländare som finns och är en minoritet som har behov av en skola som använder finska som språk och som kan den finska kulturen. Det är ytterst olyckligt att man inte kan klassificera dessa skolor på ett relevant sätt. Bristen på korrekt klassificering både försvårar rekryteringen av elever till dessa skolor och ger en missvisande bild av desamma. Regeringen bör överväga att utreda behovet av att en ny katergori av friskolor införs, nämligen nationell minoritetsskola.