mot · GW02Fi271 · 2008-10-06 00:00:00 — finns det rika och välmående kommuner som inte tar emot några eller väldigt få flyktingar. är situationen på vissa håll mycket pressad både när det gäller boendevillkor och möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Detta sätter upp svåra hinder för människors fortsatta möjligheter i . Vi vill införa en lagstiftning som gör samtliga kommuner skyldiga att tillhandahålla flyktingmottagande. Vad detta åtagande innebär vad gäller introduktionsinsatser, sfi-utbildning, praktik, validering, rehabilitering, bostäder och så vidare vill vi ska tydliggöras och preciseras i en särskild förordning. För att stärka kvaliteten på flyktingmottagandet vill vi också höja schablonersättningen. Vi vill också införa en fastställd introduktionsersättning som ska likna lön. Vi vill vidare satsa på en ambitionshöjning hos arbetsförmedlingen att arbeta med etableringen av nyanlända parallellt med den kommunala introduktionen. Vi vill också rikta ett särskilt anställningsstöd för nyanlända . Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. På har regeringen genomfört stora skattesänkningar. Det innebär ett systemskifte på skatteområdet som det bidragit till att urholka skattebaserna. I och med det minskas möjligheterna till en rättvis fördelning av ekonomiska resurser och möjligheterna till välfärdssatsningar begränsas. Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna som arbetslösa, sjuka och pensionärer står för finansieringen. Det betyder att har fått vidgade klyftor. Fördelningseffekter av regeringens samtliga skatteförändringar19 Källa: , dnr 2008:1524. En undersökning gjord av SKL (Kommuner och Landsting) visar att viljan att betala skatt är hög och att många föredrar satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg före skattesänkningar. Skatter måste också upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet, och föreslår en höjd skatt vid högre inkomster genom begränsningar i grundavdraget. som avvisar regeringens jobbskatteavdrag föreslår vi en höjning av grundavdraget. Genom dessa inkomstskatteförändringar kommer nya grupper som inte får del av regeringens jobbskatteavdrag, att få skattesänkningar. Det gäller t.ex. pensionärer och människor som har sjuk- eller arbetslöshetsersättningar. föreslår att grundavdraget vid statlig beskattning sänks och avtrappas linjärt med start vid en taxerad förvärvsinkomst på för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Grundavdraget vid beskattning trappas av på motsvarande sätt med start vid den övre gränsen för statlig skatt för att bli vid i taxerad inkomst. Dessutom föreslår vi en höjning av grundavdraget med upp till nedre skiktgränsen, med en avtrappning som upphör vid en årsinkomst på . 14.3Skatter som styrmedel i miljöpolitiken gröna skatter Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. Det behövs en höjd ambitionsnivå för att utveckla den svenska klimatpolitiken och för att ska kunna minska sina utsläpp med 40procent i förhållande till nivå. Fram bör utsläppen vara minst 7590procent lägre än . Vi har också som mål att klimatsatsningarna ska uppgå till 1procent av BNP . Skatter, tillsammans med andra styrmedel, är viktiga verktyg för att nå dessa klimatmål. Det handlar t.ex. om höjda koldioxidskatter och om att införa en kilometerskatt för att minska transporters skadliga påverkan på miljön och styra över till mer kollektivt resande. Vi vill ha stimulanser för att påskynda energieffektivisering av industrier och bostäder. Med hjälp av skattereduktion för företagens forskningssatsningar vill vi skapa ytterligare förutsättningar för miljö- och energiomställningen. var med och införde skatteväxling . Fram har växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt, till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Under innevarande mandatperiod har lagt förslag om bl.a. fortsatt höjda energi- och koldioxidskatter. Vi föreslår även stimulansåtgärder för att minska vägtransporter och främja kollektivtrafikresande. förslag till gröna skatter redovisas under avsnitt 8.3. tror inte att det är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra företagens situation. Däremot är vissa förbättringar och justeringar nödvändiga. Vi vill också peka på vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. avvisar en sänkning av bolagsskatten. Vi tror att det finns en rad mer angelägna åtgärder som i första hand riktar sig till mindre företag. Vi ställer oss dock bakom förändring av 3:12-reglerna liksom förslaget om direktavskrivning. Vi vill minska småföretagens sjuklönekostnader. 2007 tog regeringen bort arbetsgivarnas medfinansieringsansvar, men det räcker inte. Även om mindre företag som kollektiv har en lägre sjukfrånvaro är genomsnittet, kan de kostnaderna i samband med sjukfrånvaro innebära stora problem i det enskilda företaget. Vi föreslår att sjuklönekostnaden slopas i företag med upp till tio anställda. Företagen avlastas ekonomiskt som risken för utestängningseffekter på arbetsmarknaden minskar. Stödet till forskning och utveckling ska utökas genom en skattereduktion som riktar sig till små och medelstora företag. Satsningarna blir avgörande för att ta till vara och vidareutveckla kompetens inför bl.a. miljö- och energiomställningen. Istället för att sänka socialavgifterna vill vi ha riktade åtgärder som gynnar de mindre företagen. Vi vill dessutom ha ett riktat stöd till s.k. soloföretag om en nyanställning görs. Företagarnas trygghet inom socialförsäkringssystemet måste garanteras. Regeringen har på ett olyckligt sätt försenat frågan. Det är nödvändigt att avsätta resurser även här. En klar målsättning måste vara att en företagare och en anställd ska få samma trygghet. anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Beskattningen måste dock utformas med krav på förutsebarhet men också uppfattas som rättvis. Därför bör fastigheter med ett högre taxeringsvärde beskattas högre . Med utgångspunkt i dagens regler för uttag av fastighetsavgift och beskattning av realisationsvinster föreslår följande. menar att det bör vara en statlig fastighetsskatt. När fastighetsavgiften infördes skrev regeringen i propositionen att avgiften i rättslig mening är en skatt. Samma bedömning gjorde flera remissinstanser liksom Lagrådet. I vår budget kompenseras kommunerna för detta ställningstagande. Fastigheter med ett taxeringsvärde överstigande bör beskattas med, förutom , 0,75procent av den del av taxeringsvärdet som överstiger . Boendeskatterna får heller inte ge upphov till orimliga effekter, därför bör begränsningsregeln finnas kvar och utvidgas till att omfatta alla. Utgångspunkten ska vara att ingen ska behöva betala mer i fastighetsskatt än 4procent av hushållsinkomsten. För att hålla nere boendekostnaderna i flerbostadshus föreslår vi att fastighetsskatten för flerbostadshus fasas ut med början . Som ett led i klimatomställningen föreslår vi en översyn som syftar till ett fastighetsskattesystem som uppmuntrar till minskad klimatbelastning. går staten miste om i uteblivna skatteinkomster. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men där fusket står för den största delen. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom man inte kan konkurrera på lika villkor. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. Vi vill lyfta fram det förtjänstfulla arbete som fackliga och arbetsgivarorganisationer inom byggbranschen gjort för att motverka fusk. möjlighet att göra oanmälda arbetsplatsbesök för att kontrollera personalliggare bör utökas till att omfatta fler branscher . En annan åtgärd är att den månatliga redovisningen av skatter och avgifter görs på individnivå. Innan det blir en generell åtgärd föreslår vi en försöksverksamhet, t.ex. i byggbranschen. Dessutom föreslår vi att få ökade resurser inte minst för att möta en ökad ekonomisk brottslighet ofta med internationella förgreningar. Vi föreslår också att det inrättas ett trepartsråd mot skattefusk och social dumpning. Rådet ska bestå av beslutsfattare, myndigheter och representanter för arbetsmarknadens parter. Syftet är att genom ökat informationsutbyte och samverkan få åtgärder mot skattefusk och social dumpning att bli mer effektiva. Ett s.k. entreprenadavdrag bör införas där huvudentreprenörer tar del av ansvaret för att underentreprenörers inbetalning av skatter och arbetsgivaravgifter sker på korrekt sätt. välkomnar regeringens förslag om förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företagssektorn och de förändrade underprisreglerna för handelsbolag som gjorts i syfte att förhindra skatteundandragande. vill också understryka vikten av att ha ett skattesystem som är likformigt där man undviker undantag och gränsdragningar. Det blir lätt en grogrund för fusk och ökar dessutom krångelfaktorn. 14.7Vänsterpartiets förslag till inkomstförändringar Differens mot BP08, miljoner kr Ja till avtrappning av energiskatteavdrag för vindkraft Sänkt grundavdrag högre inkomster Höjt grundavdrag lägre inkomster (kommunalskatt) Nej till tredje steget i jobbskatteavdraget + höjd skiktgräns Nej till tidigare jobbskatteavdrag (steg 1+2) Återinför skattreduktion a-kassa/fackavgift Nej till skattereduktion hushållsnära tjänster Ja till avdrag för resor Ökat avdrag för dubbel bosättning Nej till tidigare slopade nedsättningar för äldre och ungdomar Nej till sänkta socialavgifter i BP09 Nej till nedsatta socialavgifter för unga i BP09 Arbetsgivaravgift, effekt av v:s jobbsatsning Inför slopad sjuklöneperiod mindre företag Ja till höjt schablonavdrag för andrahandsuthyrning Fastighetsskatt över taxeringsvärde 2 miljoner Fasa ut fastighetsskatten på flerbostadshus Nej till slopad förmögenhetsskatt Nej till sänkt bolagsskatt Nej till sänkt expansionsfondsskatt Ja till förändrade underprisregler för handelsbolag Ja till förändringar i reglerna om avdragsrätt för räntor i företag Ja till ytterligare lättnad i 3:12-reglerna Ja till direktavskrivning av inventarier Korrigering av sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn Nej till sänkt lotteriskatt, från till Mindre inleverans från på grund av barnkultursatsning Nej till premieskatt trafikförsäkring Höjd dieselskatt (miljöklass 1, 2 och 3) Sänkt fordonskatt för dieselpersonbilar + tunga fordon Sänkt skatt på alkylatbensin Ja till uttagsbeskattning på fastighetstjänster Nej till nystartsjobb och nyfriskjobb Inför skatteavdrag FoU, mindre företag Anställningsstöd vikarier (omsorgslyftet) Anställningsstöd för gröna jobb Anställningsstöd för plusjobb (alla åldrar) Jobbsatsning: skattekreditering till kommunsektorn SUMMA SKATTER OCH AVGIFTER Nej till utförsäljning statliga bolag vinster från bolag regeringen vill sälja (jfr statsskuldsränta) Nej till regeringens sänkning av a-kasseavgiften Återföres överföring till kommunerna (sänkt grundavdrag) Återföres överföring till kommunerna (höjt grundavdrag) Återföres överföring till kommunerna (fastighetsskatt) Statlig överföring till ålderpensionssystemet för höjd tilläggspension Utvecklingen inom kommunerna och landstingen (kommunsektorn) är för oss inom av fundamental betydelse. Här produceras de sociala tjänster som är av avgörande betydelse för ett lands välstånd. Tjänsterna finansieras i huvudsak solidariskt via skattesedeln och fördelas i allmänhet utifrån enskilda individers specifika behov. Kommunsektorn drabbades hårt av 1990-talskrisen och de stora offentliga underskott som följde i dess spår. Dels förlorade man skatteinkomster till följd av att arbetslösheten sköt i höjden, vilket i sin tur resulterade i ökade utgifter för socialbidrag m.m. Dels drabbades man hårt av att det allmänna saneringsarbetet för att få ordning på de offentliga finanserna. Effekten blev att personaltätheten minskade inom de flesta sektorer vilket naturligtvis fick återverkningar på verksamheternas kvalitet. och har kommunernas finanser stärkts (bl.a. till följd av personalminskningar och effektiviseringar), men kvaliteten inom kommunsektorn har kunnat stärkas inom flera områden. Hälso- och sjukvården har utvecklats och handikappomsorgen byggts ut. Som framgår av tabell nedan var konsumtionsutvecklingen i kommunsektorn relativt god under den gamla riksdagsmajoritetens sista och utvecklingen kunde kombineras med goda kommunala finanser, dvs. det finansiella sparandet var tämligen högt. Även var konsumtionsutvecklingen och kommunernas finansiella ställning god mycket tack vare den starka sysselsättningstillväxten, vilket utgör den i särklass viktigaste skattebasen för kommunerna. var den pådrivande parten med Socialdemokraterna och om att tillföra kommunsektorn ökade resurser, bl.a. via riktade satsningar, men framför allt via de generella statsbidragen. När det kommer till fattade den gamla riksdagsmajoriteten beslut om att öka de generella statsbidragen såväl som . Den borgerliga majoriteten har låtit dessa nivåer ligga kvar. Vad som dock är oroande är att kommunsektorns ekonomi så drastiskt beräknas försämras . Situationen är särskilt bekymmersam i landstingssektorn. Kommuner och Landsting (SKL) beräknar att landstingssektorn som helhet kommer att gå med underskott . som högeralliansen säger sig värna verksamheterna inom kommunsektorn har man valt att inte ens räkna upp de generella statsbidragen till kommunsektorn för att täcka upp för pris- och löneökningar. Det vill säga man väljer att inte ens värdesäkra de generella statsbidragen en utgift som motsvarar ca . Detta som man har sänkt skatterna med . Fördelningen av regeringens reformer säger ganska mycket om den borgerliga regeringens politiska prioriteringar. Talet om att vi nu ska satsa på välfärden klingar mot denna bakgrund tämligen falskt. Alla som arbetar med kommunal- eller landstingsekonomi framhåller vikten av tydliga direktiv från statens sida. Framför allt betonar man betydelsen av att få veta vilka resurser man har till sitt förfogande. Därför fanns det alltid med ett avsnitt om ekonomi i den ekonomiska vårpropositionen, där man ofta slog fast ramarna för de generella statsbidragen till kommunsektorn framåt. Den borgerliga regeringen har av outgrundlig anledning valt att plocka bort avsnittet om den kommunala ekonomin från vårpropositionen. Men vad som är direkt stötande är att man inte ens i budgetpropositionen ger några klara besked till kommuner och landsting avseende de generella statsbidragen . Eller kanske är det precis det man gör. Regeringen kanske inte avser att räkna upp statsbidragen för pris- och löneökningarna ens . Det är de beräkningförutsättningar som tabellen nedan bygger på, och några andra siffror eller indikationer återfinns inte i budgetpropositionen. Det skulle alltså innebära att kommunsektorn som helhet får klara sig på en konsumtionsökning på 0,5 respektive 0,4procent. Detta täcker inte på långa vägar in de kostnader som följer av den demografiska utvecklingen, LSS-lagstiftningen och den medicintekniska utvecklingen. Om regeringen inte kraftigt höjer de generella statsbidragen till kommunsektorn kommer vi få se personalneddragningar och försämrad kvalitet inom välfärdssektorns kärnområden. Kommunsektorn: konsumtion och finansiellt sparande Finansiellt sparande, mdkr; Konsumtion, % förändring Finansiellt sparande, miljarder kronor Källa: Budgetpropositionen . 15.2Satsar regeringen på välfärden? Regeringen har presenterat årets budgetproposition som en satsning på välfärden i kommunsektorn. Under rubriken ekonomi för kommuner och landsting (s. 53 i propositionen) listas satsningarna i en tabell, som summerar till . Vid det laget räknar regeringen också med att omslutningen i den kommunala fastighetsskatten har ökat med sedan införandet och att även de pengarna tillfaller kommunerna. Dock undviker regeringen lägligt att ta upp en del omständigheter. En är att kommunernas lönekostnader och inköpspriser kontinuerligt ökar med ungefär 4,04,5procent . Det innebär att statsbidragen behöver räknas upp med bara för att värdesäkras, något Kommuner och Landsting (SKL) ofta påpekar. Ska kommunerna få råd att i realiteten göra mer än tidigare, måste de först få täckning för den skillnaden. I budgetpropositionen föreslås inte en krona i uppräkning. Medborgarnas sänkta inkomster från försäkringssystemen minskar också kommunernas skatteinkomster, vare sig de beror på nivåsänkningar eller på att människor inte längre omfattas av dem. Försämringarna i a-kassa och aktivitetsstöd, den sänkta beräkningsgrunden för SGI och det sänkta taket i sjukförsäkringen fick t.ex. en sammanlagd effekt på kommunalskatterna på i storleksordningen . Utöver det tillkommer ytterligare en nota för kommunerna att betala: de kraftigt ökade socialbidragskostnader regeringens angrepp på försäkringssystemen håller på att resultera i. SKL räknade t.ex. med i ökade kostnader på grund av utsorteringskedjan, som bara är en i raden av regeringens försämringar. Kommuner och Landsting är mycket tydliga med att de behöver långsiktiga planeringsförutsättningar. I den mån de får det av regeringen är budskapet tydligt: de borgerliga partierna vill gärna synas på presskonferenser om välfärdssatsningar, men är inte beredda att öka kommunernas realekonomiska utrymme. 15.3Vänsterpartiets förslag för kommunsektorn I avsnitt 11.2 i denna motion presenteras jobbsatsning till kommuner och landsting. Vi menar att förstärkningen av välfärdstjänsterna behöver gå utöver det nödvändigaste. Vi siktar på en utveckling där lärartätheten i skolorna är högre, där det finns tid för förebyggande arbete och inte bara vård i efterhand, och där alla kan känna en trygghet i att man som äldre kommer att få all hjälp man behöver. Ett modernt välfärdssamhälle behöver också fler arbetstimmar i biblioteken, på fritidsgårdarna, i föreningslivet, i folkbildningen och i kulturverksamheterna. För att välfärdssektorn ska bevara det goda förtroende från medborgarna som syns i många mätningar måste kvaliteten ständigt utvecklas. ser det som helt avgörande att antalet anställda motsvarar det faktiska behovet. Sammantaget uppskattar vi att vårt särskilda sysselsättningsstöd ger 45000 nya jobb i kommunsektorn . Till det tillkommer en del riktade satsningar vi gör, bl.a. på lokaltrafiken. Att utbilda fler i akademiska bristyrken som lärare, sjuksköterskor och läkare kommer förstås att ta betydligt . Vi vill ge kommuner och landsting full kompensation för de ökade löneutgifter de skulle få för att nyanställa. Det skulle gå att göra på flera olika sätt, och vi håller på att se över den frågan. Målsättningen är att ge kommunerna stor frihet i vilka anställningar de vill prioritera och undvika administrativa kostnader. Kommuner och landsting skulle själva få stå för de övriga verksamhetskostnader som tillkommer, t.ex. i form av lokaler. Men det räcker inte i sig. Det krävs också goda anställningsvillkor för personalen, med stabila heltids- och tillsvidareanställningar som ger kontinuitet i arbetet. Dessutom behöver det utvecklas former för demokratisering, där anställda och brukare gemensamt formulerar mål och innehåll i verksamheten. vill se mer av forskning och metodutveckling för att mäta välfärdssektorns kvalitet och effektivitet. De metoder vinstmaximerande företag använder är vanligtvis inte särskilt lämpliga för att utvärdera välfärdstjänster. Några reformer för kommunsektorn Uppräkning av statsbidragen 4, Viktat statsbidrag för kvinnors löner Tillskott avseende asylsökande barn Full sjukvård för asylsökande och papperslösa Vi föreslår att statsbidragen till kommunerna räknas upp med 4,5procent för att täcka deras allmänna kostnadsökningar. Vi ser en sådan uppräkning som en nödvändig grund för att kunna göra andra satsningar utan att de blir tomma ord. I statsbidragen lägger vi också in två mindre poster: ett tillskott för att täcka kommunernas kostnader för asylsökande barns skolgång, samt en återställning av kommunernas ekonomiska utrymme för komvux, plus ett extra anslag för att bygga ut komvux med 9000 platser. Ett antal av de reformer vi föreslår på andra utgiftsområden förstärker också kommunernas ekonomi. Till de största hör försöken med klimattaxa, det ökade stödet till kollektivtrafiken, bostadsfonden och återställningen av den urholkade ersättningen för flyktingmottagande. 15.4Hela lönen också i kommunerna Välfärdsarbetet i den kommunala sektorn är kvinnodominerat. Dessvärre är det också en låglönesektor med många ofrivilliga visstids- och deltidsanställningar. Det är en situation som kommunsektorn måste ta sig ur, av rättviseskäl, av kvalitetsskäl och för att kunna hitta sökande till de nya tjänster som behövs. Genom förslag i denna motion anvisar vi ekonomiska medel för att uppnå en höjning av kvinnors löner i kommunsektorn. avsätter vi i statens budget för detta ändamål. Vi utgår från att de totala utbetalningarna i systemet ökar efter hand, varför vi har budgeterat för och därefter . De medlen skulle också, liksom de nyanställningar vi vill se, leda till högre efterfrågan på kvinnors arbetskraft, och därmed stärka möjligheterna till en ökning av kvinnors löner även inom den privata sektorn. I den här budgetmotionen finns en rad andra förslag som får effekter på kommunernas ekonomi. skatteförslag minskar kommunernas skatteinkomster, och våra förstärkningar av försäkringssystemen leder till högre kommunala inkomster. Vi har reglerat de effekterna, dvs. ersatt kommunerna för den totala minskningen av deras inkomster genom en lika stor höjning av anslag 1:1 under utgiftsområde 25. Det innebär att de förslag vi diskuterade i stycke 15.3 och 15.4 inte motverkas av några andra effekter. Ekonomiska regleringar till följd av förslag, miljarder kronor Kommunala effekter av förslag Sänkt grundavdrag högre inkomster Höjt grundavdrag lägre inkomster Fastighetsskatt, ursprunglig reglering Fastighetsskatt, uppnådd ökning 2009 Höjt tak i föräldrapenningen Föräldraförsäkring på av SGI Slopad reducering av SGI Höjt tak i sjukförsäkringen Sjukpenning på utan tidsgräns Höjd sjuk- och aktivitetsersättning Nej till deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen Höjd ersättningsgrad i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsersättningen till och höjt tak till Höjt grundbelopp i arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet till per dag Höjd lägsta nivå i aktivitetsstödet till /dag 16Ett budgetförslag för investeringar för framtiden och stärkt välfärd behöver göra en rad kraftfulla investeringar för att möta framtidens utmaningar. Vi ser stora behov av att förstärka välfärden, bygga ut infrastrukturen och minska vår klimatpåverkan. budgetmotion är ett tydligt alternativ till regeringens ekonomiska politik. Vi presenterar en politik för arbete, sammanhållning och solidaritet. Den bygger på feministisk politik och rättvis fördelning. budgetförslag innehåller en rad åtgärder som stärker vår långsiktiga och hållbara konkurrenskraft. Vi genomför stora investeringar i järnvägar, inte minst för att minska vår klimatpåverkan.