mot · GW02U322 · 2008-10-06 00:00:00 — tror på och står bakom FN:s målsättning om allmän och total militär avrustning. Viktiga delmål i det arbetet är nedrustningen av världens kärnvapenarsenaler, ett fortsatt arbete för förbud av kemiska och biologiska vapen och en internationell reglering av handeln med lätta vapen. bör avveckla vapenexporten. Som ett steg i rätt riktning bör vapenexport upphöra till länder där de ekonomiska resurserna behövs för fattigdomsbekämpning. Kärnkraftstekniken är nära kopplad till kärnvapen och användning av utbränt uran i andra vapen. Utbränt uran har krävt många offer bland civila och soldater i och . Att globalt avveckla kärnkraften och stoppa uranprospektering bidrar därför till att minska förekomsten av sådana vapen. Över 50 uranprospekteringstillstånd i har beviljats av Bergsstaten. Det kommunala vetot mot uranbrytning genom kommunfullmäktigebeslut som finns är hotat genom den moderatledda regeringens vacklan och av EU. Om uran bryts i säljs det vidare även till utvecklingsländer och kan leda till att ytterligare länder skaffar kärnvapen. har misslyckats med att hindra kärnvapenproduktion. Fri rörlighet för människor! Att röra sig fritt i världen borde stå varje människa fritt. Frivillig migration är i grunden något mycket positivt och berikande för både den som migrerar och för det mottagande landet. Att leva i ett annat land vidgar perspektivet och ökar förståelsen för andra samhällssystem, människor och kulturer. vision är en värld där alla får röra sig fritt men ingen behöver fly. Utvecklingen i världen går tyvärr i motsatt riktning. Alltfler tvingas på flykt som allt högre murar byggs längs de rika ländernas gränser. Det som är nytt är att det inte bara är krig, politisk förföljelse eller ekonomisk misär som får människor att lämna sina hem för att söka en bättre framtid i något annat land. Som framgått av tidigare stycken ökar fattigdomen i världen som klimatpåverkan och konflikter om naturresurser i än högre utsträckning kommer att påverka både ekosystem och människor på ett påtagligt sätt. Förändringar i temperatur och nederbörd kan påverka vissa områdens försörjningsförmåga så att de i praktiken kan betraktas som helt obrukbara. har gränsen för var odling är möjlig förskjutits söderut i länderna söder om . För att förebygga framtida resurskrig, massförflyttningar och nya etniska konflikter är det därför mycket angeläget att ansträngningar görs för att minska klimatförändringarna och ge stöd till klimatanpassning. är inte längre ensamma i om att uppmärksamma problemet. Med grund i FN:s klimatpanels andra delrapport kan alla förutse att vi står inför en situation där människor på grund av klimatpåverkans konsekvenser för deras möjlighet att försörja sig i hemländerna tvingas på flykt. är detta ett faktum med t.ex. öknar som breder ut sig över tidigare jordbruksmark eller glaciärer som smälter och lämnar befolkningen utan färskvatten. En urbaniseringsprocess pågår redan i många fattiga länder och landsbygdsbefolkningen tvingas ge sig av till städerna. Många hamnar där i kåkstäder utanför stadskärnan med få möjligheter att försörja sig. Den som en gång ryckts upp med rötterna vandrar lättare vidare. De stora migrationsströmmarna vi ser från till är bara ett tecken på denna situation. Andra exempel på orsaker till migration är ökad miljöförstöring och utsläpp i vattendrag till följd av att utvecklingsländer producerar alltmer av västvärldens produkter, vilket bidrar till att vattenkvaliteten blir sämre för stora befolkningsmängder i dessa länder. Andra exempel är att dålig miljölagstiftning och efterlevnad av de få lagar som finns gör att många städer och fabriker uppströms skickar orenat avfallsvatten ut i floder som är vattentäkten för miljonstäder nedströms. En ofta förbisedd orsak till migration är dåligt genomtänkta utvecklingsprojekt, som t.ex. dammbyggen med ett genomsnitt på 44 000 tvångsförflyttade per damm. Under årtusenden har missväxtår, perioder med sträng kyla el. dyl. gett upphov till konflikter. Kampen om födan och/eller naturresurser har varit grunden för de flesta krig och konflikter. En aktuell konflikt som vi ser som är klimatrelaterad är , vilket beskrivs i förra kapitlet. Det kommer att bli fler. Öknar breder ut sig, glaciärer smälter, det uppstår häftiga stormar och orkaner, översvämningar, konflikter. Vi kommer alla att drabbas på ett eller annat sätt, men de rika länderna har resurser för att skydda sig mot förändringarna medan de fattiga inte har det. är det de rika länderna som är upphovet till problemet och därför har ett extra stort ansvar att bistå utvecklingsländerna med ren teknik, anpassning till klimatförändringen och ge förutsättningar för ett ökat välstånd. Om möjligheten finns väljer de allra flesta människor att bo i sina hemländer, men har möjligheten att flytta varit en reglerande ventil för både människor i konfliktområden som söker säkerhet och människor i fattiga länder som söker en ljusare framtid. Skillnaden dem emellan är att den som söker skydd undan en konflikt har möjlighet att söka asyl i ett annat land medan den som flyr fattigdom eller klimatpåverkan inte omfattas av något internationellt rättsligt skydd. Den industrialiserade världen har därför ett särskilt moraliskt och ekonomiskt ansvar att välkomna klimatflyktingar i proportion till det egna landets bidrag till klimatpåverkan. Stöd för en sådan ordning kan hämtas i principen att förorenaren betalar. Att migrera är inte ett brott. Det är en överlevnadsmekanism. Oavsett om det handlar om flykt för att få mat för dagen eller flykt från politisk förföljelse har individen samma värde och behov av skydd. Det behövs en ny Genèvekonvention som är anpassad till dagens, inte gårdagens, flyktingströmmar. Även när det gäller flyktingar bör börja på hemmaplan. Att, som vi gör , utvisa människor till länder i krig, förföljelse eller ren misär är inte värdigt ett rikt land som i alla sammanhang betonar och ställer krav på respekt för de mänskliga rättigheterna av de länder vi ger bistånd. Den som vill flytta till ett land i EU från ett fattigare land hänvisas i praktiken till att söka asyl, vilket väldigt få beviljas. Att lida brist på mat eller möjlighet att försörja sig själv och familjen är inte skyddsgrundande och att tvingas flytta på grund av ett dammbygge är det i ännu mindre grad. menar att fler lagliga vägar att ta sig till EU måste utvecklas och att murarna mot omvärlden ska rivas. Världens befolkning är ojämnt fördelad. Medelåldern i fattiga länder är låg medan den är hög i den rika delen av världen. Det leder till att fattiga länder har kraftiga överskott av arbetskraft. har världens rika länder brist på arbetskraft i flera sektorer, alltför tjänstetyngda ekonomier och alltför många gamla människor i förhållande till de arbetsföra. Fri rörlighet för människor skulle avsevärt förbättra situationen på bägge sidor om den alltmer reella mur som skiljer den rika världen från den fattiga även . Den nya svenska lagen om arbetskraftsinvandring, som omfattar både låg- och högutbildade, är ett litet steg på vägen mot ett öppnare . Det förslag EU lagt som innebär att högutbildad arbetskraft ska få en gräddfil in i EU är mindre långtgående. De fattiga länderna framför ofta farhågan att de kommer att drabbas av kompetensflykt, så kallad brain drain, och det är naturligtvis en oro att ta på största allvar. Att lösa de rika ländernas problem får inte ske på de fattiga ländernas bekostnad. talas det nu alltmer om att brain drain övergår till brain gain eftersom migranter ofta återvänder till sina hemländer med högre utbildning och nya idéer. I andra fall skickar man tillbaka stora summor pengar till sina kvarvarande familjer i hemländerna. Det svenska ordförandeskapet i EU Den har valt att göra kampen mot klimatförändringarna till en av huvudprioriteringarna inför ordförandeskapet i EU . stöder denna huvudprioritering. Nära samman hör kampen mot den globala fattigdomen och uppfyllandet av millenniemålen. Det handlar om att uppmärksamma sambandet mellan klimatförändringar och världsfattigdom och också om att trycka på de andra länderna inom EU så att EU står upp för de löften som getts till världens fattiga om bistånd, rättvisare handelsregler och skuldavskrivningar. Överföring av ekonomiska resurser till länderna i syd är en viktig del av både bistånds- och klimatpolitiken. lovade G8-länderna och andra givarländer att öka det globala biståndet med , varav hälften till . I en rapport från FN:s generalsekreterare om millenniemålens uppfyllande (The Millennium Development Goals Report 2008) visas att det sammanlagda globala biståndet istället har sjunkit sedan detta löftenas år och att det krävs rejäla satsningar för att kunna infria löftena. Detta gäller i högsta grad även för EU-länderna (EU-15) vars bistånd föll med . har de fattigaste ländernas möjlighet att handla med EU inte alls ökat i den takt som krävs. FAO:s of Food Insecurity in the World 2006, samt pressuttalande : . Begreppet livsmedelssuveränitet (Food sovereignty) definieras av () så här: Food Sovereignty is the of peoples, communities, and countries to define their own agricultural, labour, fishing, food and land policies which are ecologically, socially, economically and culturally appropriate to their unique circumstances. It includes the true right to food and to produce food, which means that all people have the right to safe, nutritious and culturally appropriate food and to food-producing resources and the ability to sustain themselves and their societies. Slutdeklaration från i : . Slutdeklaration från i : . False Hope Why carbon capture and storage wont save the climate. for a Progress on Renewable Energy and Energy Efficiency in Fiscal 2007. /, An Assessment of the World Banks Clean Energy for Framework, , 2008, s. 1. Världsnaturfondens webbplats: . Utvecklingens drivkrafter, . Heavily Indebted Poor Countries, mer om initiativet på webbplats: . Multilateral Debt Relief Initiative; . Knaup, , , Becoming a Biofuel Battleground. , , Biståndets nya spelregler, Forum Syd 2008, s. 23. Parisdeklarationen antogs av biståndskommittés samarbetsländer. Genom deklarationen åtar sig mottagarländerna ett större ansvar för sin egen utveckling genom ekonomiska och politiska reformer, och biståndsgivarna lovar att förändra attityder och metoder för att anpassa sitt bistånd bättre till varje enskilt samarbetsland. Independent Evaluation Office of the IMF: The IMF and Aid to Sub-Saharan , 2007. Kvinna till Kvinna: . , Resource Wars (). , Russian Trains for Arctic Combat to Claim, .