mot · GW02K263 · 2008-10-02 00:00:00 — Årligt fastställande av skattesats tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag vad gäller årligt fastställande av skattesats samt budget. har i grunden förändrat sättet på hur man arbetar med budget samt uppföljning av ekonomi och styrning. Istället för att som vanligt fastställa budget samt strategier arbetar man med en tvåårsbudget. bedömning är att detta möjliggör en långsiktighet och stabilitet i nämndsarbetet och i övrig kommunförvaltning samt underlättar kommunens utvecklings- och strategiarbete. Genom att slippa ompröva grunderna för verksamheten ges klara och långsiktiga signaler om såväl mål som ekonomi. Detta kan därmed ge ökat fokus på genomförande, resultat samt bästa användande av skattemedel. Intresset från andra kommuner att jobba på ett liknande sätt är stort och planerar ett tiotal kommuner, bland annat , för ett liknande arbetssätt. Enligt kommunallagen skall dock varje kommun upprätta budget för nästa kalenderår samt fastställa skattesats. I är dock den politiska enigheten stor kring den fleråriga budgetmodell som brukas. Ingen ledamot har reserverat sig mot den tvååriga budgetmodellen för att den skulle innebära ett demokratiskt problem eller leda till sämre ekonomisk förvaltning. Tvärtom menar man att den ökade fokuseringen på utvärdering, strategi och uppföljning ger större möjlighet att utveckla både den kommunala verksamheten, medborgardemokratin och en aktiv medborgardialog. Uppfattningen är även att nämnderna får ett större men tydligare ansvar. Besluten fattas närmare medborgarna. Kommunallagens främsta syfte är att garantera alla innevånare god möjlighet till insyn och möjlighet att genom den kommunala demokratin påverka hur den egna kommunen förvaltas. Därför är det viktigt att kommunallagen inte sätter upp hinder för hur kommuner väljer att styra och utveckla de kommunala verksamheterna, om det sker utan att lagens intentioner åsidosätts. Genom ökad mångfald i styrformer och därmed ökad institutionell konkurrens kan fler goda exempel skapas som utvecklar den kommunala demokratin. Vår erfarenhet av budgetprocess är att den tenderar att fastna i detaljer istället för att visa väljarna vilka mål och strategier som politiker vill arbeta för. Istället för att diskutera verksamhetens mål pratar man alltför ofta om cykelställens placering. Med en reformerad budgetprocess såsom den bedrivs i bland annat kan politikens rollfördelning förtydligas. Därmed förtydligas även rågången mellan politiker och tjänstemän till demokratins fromma. Syftet med kommunallagens kapitel angående den ekonomiska förvaltningen är givetvis att tillförsäkra att varje kommunen har en sund ekonomisk styrning med full insyn i hur kommunens medel förvaltas. Detta står nödvändigtvis inte i motsatsställning till att fullmäktige vid ett istället för två tillfällen fastställer samma budget och skattesats, vilket i praktiken är fallet för . Om en kommun önskar att istället lägga större fokus på strategiskt arbete och uppföljning står kommunallagen i detta fall som ett hinder gentemot ett sådant arbetssätt. Med anledning av detta bör kommunallagen förändras i syfte att möjliggöra för en budgetprocess där beslut om budget samt skattesats inte tvunget måste fattas , antingen genom en förändring i kommunallagen eller genom möjligheter till dispenser av samma lag.