mot · GW02N370 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för att utveckla . Arbetsmarknaden och regional utveckling har en stor omställning skett på den gotländska arbetsmarknaden. har bland annat genom avvecklade industrijobb och avvecklad militärnärvaro genom försvarsomställningen vid försvarsbeslut tappat ett stort antal arbetstillfällen. har förlorat arbetstillfällen motsvarande av arbetskraften. Det senaste nederlaget för den gotländska arbetsmarknaden är att båtfabriken meddelade att de kommer att avveckla och lägga ned sin verksamhet i . Med det totala antalet förlorade arbetstillfällen inom den gotländska industrin och med beskedet om nedläggning i , som rör ett hundratal arbetstillfällen, är de framtida industrijobben på allvarligt hotade, för att inte säga i kris. behöver industrijobb för att klara sysselsättningen och är därför i behov av en genomlysning med en långsiktig och hållbar strategi för att trygga industrijobbens framtid. Regeringen bör därför se över möjligheterna till samordningsinsatser i syfte att stärka industrin på . har på uppdrag från regeringen genomfört en utredning av länsrättsorganisationen och lämnat förslag till en ny organisation. Enligt utredningen ska Länsrätten i slås samman med Länsrätten i . För är det viktigt att det finns en förvaltningsdomstol placerad på ön. Läget mitt i med stort avstånd till fastlandet innebär långa, tidskrävande och dyra resor om de båda länsrätterna skulle slås samman. Det är viktigt att samhället kan erbjuda sina medborgare bra service. Ur ett rättssäkerhetsperspektiv är en sammanslagning negativ då avstånden ökar och tilltron till rättsväsendet ifrågasätts av den enskilde medborgaren. För och som samhälle skulle en nedläggning av den ena av två domstolar medföra en förlust av en kvalificerad arbetsplats med stort symbolvärde. Det vore olyckligt om inte samarbetet med tingsrätten tillvaratas och vidareutvecklas. Den socialdemokratiska regeringen utlovade särskilda satsningar på . I det så kallade Gotlandspaketet som presenterades finns bland annat löfte om fördubbling av antalet studenter vid högskolan , forskning med inriktning mot Östersjösamarbetet, en ny avdelning inom Sida med inriktning på integration och samverkan med de nya EU-länderna i , flyttning av tjänster från i till med mera. Den socialdemokratiska regeringen tog i sin satsning fasta på det som är unikt och utvecklingsbart för , vilket välkomnades på . Satsningarna som utlovats i Gotlandspaketet och omställningsarbetet har fungerat som en injektion för en positiv utveckling på . Det återstår dock en del att göra för att löftena från Gotlandspaketet ska infrias. väntar ännu på en del av de utlovade arbetstillfällena vid bland annat och ser fram emot de utlovade satsningarna inom högskolan. Högskolan på har en stor del i den positiva utvecklingen som sker och jag vill att högskolan förstärks ytterligare, inte minst för att öka kompetensen hos befintliga företag och stimulera framväxten av nya. Den socialdemokratiska regeringen har satsat på och jag förväntar mig att även uppmärksammas av den borgerliga regeringen. Som en del av regionala utveckling övertog det regionala utvecklingsansvaret från . Det innebär i korthet att kommunen fattar beslut i frågor som rör regionalt utvecklingsprogram, RUP, regionalt tillväxtprogram, RTP, samt regionalt infrastrukturprogram och förslag till underlag för EG:s strukturfondsprogram, Mål 2 och 3. Vidare fattar kommunen beslut om användning av regionala utvecklingsmedel, 33:1. Kommunen ska också i egenskap av kommunalt samverkansorgan följa utvecklingen i länet och samverka och samråda med samhällets övriga aktörer i de regionala utvecklingsfrågorna. Det råder dock fortfarande osäkerhet kring roller och uppgifter mellan kommunen och . Det gäller exempelvis ansvaret för landsbygdens utvecklingsfrågor samt program för natur- och kulturturism. I remissyttrande på betänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft skriver med anledning av detta följande: ser därför med stor tillfredsställelse att kommittén undanröjt de hinder som kan uppstå genom att föreslå en tydlig uppgiftsfördelning mellan länsstyrelse och regionkommun. För del är det också viktigt att på egen hand delta i internationella sammanhang där öars speciella villkor diskuteras. Vad som kan komma med anledning av förslag återstår dock att se, men jag anser det viktigt att utifrån sin särart som ö och unika ställning bäst hanterar de lokala och regionala angelägenheterna på den lokala respektive regionala nivån. har vidare satt upp olika kriterier för en gemensam läns- och regionkommunindelning. Det kan vara bra men med tanke på särart bör det skapas en särlösning om kommitténs förslag skulle bli verklighet. Genom sitt öläge bör få fortsätta vara en egen regionkommun. Samverkan inom hälso- och sjukvård ansvarar alltsedan kommunen bildades för landstingsverksamheten. Hälso- och sjukvården har genom ett avtalsreglerat samarbete med universitetssjukhus, framförallt , sökt säkra tillgången till vård på fastlandet, medicinskt konsultstöd samt långtgående samverkan inom IT. Samverkan sker vidare med i vårdprograms- och upphandlingsfrågor. En plattform för denna samverkan är samverkansnämnden i sjukvårdsregionen . Samarbetet är under utveckling. Avslutning av och bildande av ett kris- och säkerhetscentrum Det pågår en väl fungerande projektverksamhet på , det så kallade . Det är , kommunen, polisen, Försvarsmakten, och som i ett unikt projekt samverkar för hantering av allvarliga olyckor och samhällskriser på ön. Projektet avslutas och en permanentning av denna samverkan kommer inte att bli av. Flera statliga aktörer har valt att inte delta i dess finansiering, vilket jag anser vara ett beklagligt beslut av viktiga statliga instanser. Det som händer i vår omvärld och i vår omedelbara närhet i tider av gasledningsplaner på med mera anser jag att en samverkan av Gotsams karaktär är viktigare . Regeringen har ett ansvar att se till att krissamverkan i enlighet med den form som Gotsam stått för blir en verklig del i det svenska samhället och att får en krissamverkan i linje med Gotsam. Förutsättningar, organisation, materiel, kunskap och erfarenhet finns på . har med sitt geografiska läge i en unik möjlighet att utgöra en viktig plattform för ett samlat kris- och säkerhetscentrum. I bor cirka 85 miljoner invånare, vilket gör regionen till en av de mest expansiva i . är ett av världens mest trafikerade havsområden där ligger som en refug i . I det svenska luftrummet över passerar cirka 215 000 flygningar , och flygtrafiken över ökar . I luftrummet ovanför har det skapats en ny dubbel led, framför allt för flyget mellan , och . På bör en samlad trafikledningscentral som kan utgöra ett kris- och säkerhetscentrum placeras. Sjöcentralen på är en väl fungerande verksamhet som i linje med Gotsamandan mycket väl går att utveckla och förädla för att utgöra grunden i ett sådant kris- och säkerhetscentrum. Natur, jordbruk, fiske och forskningscentrum för miljö har en natur med höga värden. Den gotländska faunan och skogen utpekas i stor utsträckning som skyddsvärda. Natura 2000-områden och formellt skydd av skog på konkurrerar om samma mark som är värdefull för cement- och kalkindustrin. Det borde vara möjligt att låta industrin utvecklas och naturskydd främjas med hänsyn till båda intressena. Den osäkerhet som industrin upplever om naturvärdena utpekas i första hand som en faktor som kan hämma utvecklingen. är beroende av att industriarbetena består. Jordbruk, trädgårdsnäring och fiske är viktiga näringar på . Livstek är ett av de tre nationella centrum som har fått uppdraget av regeringen att stötta mindre livsmedelsföretag i deras utveckling. Att utveckla Livstek på är en viktig åtgärd. Fisket är viktigt både för näringen som sådan och för turismen. Det är angeläget att långsiktigt trygga näringen genom förbättringar av miljö. Det förbud som gäller från för drivgarnsfiske gör att en liten näring ställs inför en stor och näst intill omöjlig omställningsprocess. Många sitter med stora investeringar i sitt redskapsbestånd för denna typ av fiske. Jag anser att den bör överväga hur dessa små näringsidkare ska kompenseras för de investeringar de har på sina båtar i form av drivgarnsredskap eller att det skapas förutsättningar för dessa fiskare att yrkesmässigt finnas kvar inom en säkrare del av fiskenäringen. I har vi kommit långt i arbetet med 16 ambitiösa miljökvalitetsmål, varav ett miljömål innebär att havsmiljön i måste förbättras. Dess miljö är inte bara ett problem och ansvar för utan det är minst lika viktigt och ansvarsfullt för alla länder runt . Det krävs kraftfulla politiska insatser och samarbete mellan länderna i för att förbättra miljön i . Med , klassat som ett särskilt känsligt havsområde, bör samlat arbeta med forsknings- och miljöövervakning. bör ta initiativ till ett internationellt forskningscentrum för utbildning och kunskap kring liv och miljö i . Det bästa försvaret mot ekologiska problem är god kunskap och forskning på området. med sitt läge i , med en allt mer internationell Östersjöprofil och med en bra högskola, skulle med största framgång kunna utgöra platsen för ett sådant internationellt forskningscentrum. Vindkraft och ny kraftkabel Satsningen på vindkraft har varit lyckosam och flera etableringar är möjliga, framför allt till havs. De erfarenheter som gjorts är bra att använda sig av för andra vindkraftsetableringar. Högskolan på har etablerat ett centrum för vindkraftsinformation som samlat kunskap och erfarenheter som kan vara av betydelse för att på ett positivt sätt användas vid nyetablering av vindkraftverk och anläggningar. Högskolans centrum borde vara av intresse för hela landet och genom detta godkännas som ett nationellt vindkraftscentrum. har i samband med behandlingen av proposition 2005/06:143 Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk beslutat att inrätta ett nationellt vindkraftscentrum. I propositionen omnämns framför allt Högskolan på och dess . I samband med i meddelade dåvarande statsminister att skulle få etablering av ett nationellt vindkraftscentrum. har istället den borgerliga regeringen genom budgeten skapat ett nätverk för vindbruk och som i budgeten förlängs. Nätverk för vindbruk i all ära men regeringens satsning och förlängning genom budgetarbetet gör att nätverket upplevs som en tillfällighet. Jag anser att ett permanent vindkraftscentrum är en bättre och mer stabil verksamhet. Utbyggnaden av vindkraft på närmar sig den punkt då det inte finns möjlighet att ta emot den el som vindkraften producerar utan att utöka kapaciteten för kraftöverföring mellan och fastlandet. För detta ändamål krävs att en ny kraftkabel anläggs mellan det svenska fastlandet och . Att överväga att investera i en dubbelriktad kabel mellan och fastlandet skulle kunna vara en lösning. För att åstadkomma en positiv regional utveckling på är en väl fungerande färjetrafik nödvändig. En god tillgänglighet i turtäthet, biljettpriser och kvalitet är faktorer som mer än något annat har betydelse för utveckling och tillväxt. Skapandet av nya arbetstillfällen på förutsätter att det finns väl fungerande kommunikationer till och från ön. Den färjetrafik som bedrivs fungerar mycket bra. Den senaste upphandlingen av Gotlandstrafiken drog dock ut . Anbudsprocessen 20052006 resulterade inte i något anbud och i den nya anbudsprocessen 20062007 med trafikstart inkom endast ett anbud. Först kunde ett nytt avtal för trafikstart 20092015 tecknas. Denna utdragna process skapade onödig oro på . Upphandlingsprocessen har på uppdrag av nu utvärderats och Anbudsförfarandet för Gotlandstrafiken, N2008/413/TR, presenterades . I utvärderingen skriver man i sammanfattning: I en utvärdering av detta slag är det ofrånkomligt att analyserna berör balansen mellan servicenivå och kostnad (både ekonomiskt och i form av exempelvis miljöpåverkan). I utvärderingsunderlaget nämns det att en halvtimmes längre överfartstid skulle kunna medföra uppemot en halverad bränsleförbrukning och besparingar på . Utvärderingen vill hävda att detta teoretiskt skulle innebära att gotlänningar skulle kunna resa gratis på färjorna och fastlänningar behålla nuvarande priser. I utvärderingen nämns också exempel på kostnadseffektivitet med färre antal turer. Det är anmärkningsvärt att befolkningen och näringen på ska behöva dras med dessa ständiga ifrågasättanden av färjetrafiken inför varje upphandling. är beroende av en färjetrafik med en långsiktig, stabil och hållbar lösning. På har samtliga partier i kommunfullmäktige, , , högskolan, Vägpris.nu, , , , , , , , Östsvenska handelskammaren, och gått samman med krav på Gotlandstrafiken. Det handlar bland annat om följande: Trafik till två hamnar. Bastrafik med två dubbelturer , på den norra linjen och en dubbeltur , på den sydliga linjen. Trafiksystemet ska inrymma utvecklingsmöjligheter och flexibelt kunna anpassas till nya förutsättningar. Konkurrenskraftiga och låga vägpriser för gotlänningar, besökare och godstransporter. Kostnaden ska inte överstiga vad det kostar att transportera motsvarande sträcka på landsväg. För likvärdiga konkurrensförutsättningar måste merkostnaden för gods i färjetrafiken neutraliseras fraktproblematiken måste få en långsiktigt hållbar lösning. Fartygen ska vara säkra och komfortabla. Nuvarande nivå är minimistandard. En enig riksdag ställde sig bakom skrivningen utifrån den transportpolitiska propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) med trafikutskottets betänkande 2005/06:TU5 Moderna transporter om upphandling av Gotlandstrafiken med mera där det på sidan 124 står att läsa: Utskottet vill inledningsvis understryka att staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet samt att detta gäller även . I detta avseende får inte ges sämre villkor än övriga landet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Mycket av det som ett samlat ställer som krav på Gotlandstrafiken i ovan nämnda punkter har sin grund och sitt stöd i trafikutskottets citerade skrivning. Det saknas dock fortfarande en tydlighet i frågan kring konkurrenskraftiga och låga vägpriser för gotlänningar, besökare och godstransporter, att kostnaden inte ska överstiga vad det kostar att transportera motsvarande strecka på landsväg. I och med det nya avtalets ikraftträdande spekuleras det om höjda färjepriser på på grund av ökade oljepriser. Det skulle vara ett allvarligt hot mot utveckling om färjepriserna tillåts att gå i en riktning tvärt emot det som ett samlat gett uttryck för. Färjetrafiken är oerhört viktigt för utveckling som kommun, län och region. Statens ansvar och insatser för färjetrafiken till och från måste ses lika mycket som en näringspolitisk satsning som en trafikpolitisk fråga. Turismen och besöksnäringen är viktig för utveckling. Antalet besökare från andra länder ökar och för den internationella turismen är världsarvet med ett av de mest besökta resmålen. Under den gånga sommaren hade 83 kryssningsfartyg inbokade, 73 stycken kom. De 10 uteblivna kryssningsfartygen hindrades på grund av blåst och sjöhävning. var det 3 kryssningsfaryg med tillsammans 3 700 passagerare som inte kunde lägga till vid kryssningsstoppet, . En kryssningskaj i hade förmodligen gjort dessa kryssningsstopp möjliga. En kryssningskaj i inte bara tryggar och säkrar antalet anlöp utan förmodligen skulle den också fördubbla antalet kryssningsfartyg. En kryssningskaj är dock en stor investering för en glesbygdskommun som . Regeringen bör överväga hur en sådan investering ska kunna genomföras, till exempel genom olika samverkansformer. Genom det statliga transportstödet till färjetrafiken på subventioneras såväl person- som godstrafiken. Utöver detta stöd subventioneras dessutom godstrafiken enligt ett särskilt system med högstprisreglering och ett så kallat Gotlandstillägg, vilket innebär att taxan för godstransporter till eller från ska motsvara taxan för en tranport av motsvarande längd i landet i övrigt. För att kompensera transportföretagen får dessa debitera ett frakttillägg i all inrikes fjärrtrafik, det så kallade Gotlandstillägget. Detta tillägg kan utgöra av nettofraktsumman i varje enskilt fraktavtal. I budgetpropositionen angav regeringen att en avveckling av Gotlandstillägget kunde uppskattas kosta . En avveckling av Gotlandstillägget har diskuterats tills det budgetproposition skrevs att det skulle saknas möjlighet att finna en finansiering av den sänkning av längdmetertaxan som föreslagits som kompensation för en avveckling av Gotlandstillägget. fick jag svar på en skriftlig fråga från ansvarigt statsråd, infrastrukturminister , om Gotlandstillägget. Infrastrukturministern refererade till den nämnda texten års budgetproposition, och statsrådet fann det inte tillfredsställande att frågan om avveckling av Gotlandstillägget alltjämt är olöst. Infrastrukturministern bekräftade också i sitt svar att då höll på med att se över frågan. I svaret försäkrade statsrådet mig att detta arbete hade hög prioritet. har de fem åren gått då det fastställdes att frågan skulle sakna lösning . Det har även gått sedan statsrådet i sitt svar till mig inte fann det tillfredsställande att frågan var olöst samt att den hade en hög prioritet. Trots detta är frågan fortfarande olöst. För näringens del är det viktigt och nödvändigt att den snart får en långsiktig, stabil och hållbar lösning. är starkt beroende av hur de utvecklingsfrågor som har direkt eller indirekt påverkan på och utvecklingsmöjligheter som kommun och län hanteras . För är det viktigt att som regionkommun och län aktivt få vara med i detta arbete. har goda utvecklingsmöjligheter men det krävs särskilda insatser för att dessa ska kunna förverkligas. För att ska få samma förutsättningar som övriga landet krävs att fortsatta resurser garanteras genom skatteutjämningsbidrag och regionala utvecklingsmedel. Mycket talar för att behöver ett fördjupat samarbete med regionen . har i sitt remissvar på betänkande framfört önskemål om att tillhöra samma strukturfondsområde som . Jag har här pekat på ett antal angelägna frågor och åtgärder som är viktiga för utveckling.