mot · GW02MJ457 · 2008-10-06 00:00:00 — Politik för hållbart fiske 4Skydda strömmande vattendrag och fiskars reproduktion4 4.1Nationellt stopp av exploatering av rinnande vattendrag4 4.2Småskalig vattenkraft ska inte få gröna certifikat4 4.4Öka satsningen på fiskevårdande insatser6 4.5Kraftbolagen ska åläggas bygga fiskvandringsvägar7 4.6Vattenfall AB ska säkerställa fiskvandringsvägar7 5.1Satsa på ekologiskt hållbar och säker odling av fisk7 5.2Hindra spridning av sjukdomar från vattenbruk till vilda bestånd8 5.3Mål för minskad utsättning av fisk9 6Åtgärder för ökade fiskbestånd till havs10 6.1Inför fiskestopp för alla hotade arter och bestånd10 6.3Inför fler skyddsområden med fiskeförbud12 6.4Fasa ut bränslesubventionerna till fartyg och fiskeflotta13 6.5Tydligare uppdrag till Ices14 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt stopp av nyexploatering av rinnande vattendrag till ny vattenkraft.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utesluta småskalig vattenkraft ur systemet med gröna certifikat.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta utreda förutsättningarna för inrättande av en nationallaxälv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka budget för fiskevårdande insatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verkställa riksdagsbeslutet att införa lagstiftning för att kraftbolagen ska åläggas att bygga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom ägardirektiv säkerställa att bygger laxtrappor eller andra fungerande fiskvandringsvägar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU agera för att EU:s fiskefondsmedel fokuseras på miljömässig odling av fisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för ökad miljöanpassning av fiskodlingsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att hindra spridning av sjukdomar och genetiskt modifierade fiskar från vattenbruk till vilda bestånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ta fram en handlingsplan för minskad kompensationsutsättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en svensk . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskestopp för hotade arter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpt landningskontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat mål för skyddsområden med fiskeförbud i kommande miljömålsproposition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska agera för att ändra EU:s energiskattedirektiv så att skattesubventionerna till fossilt fartygsbränsle upphör.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör utnyttja undantaget i EU:s energiskattedirektiv för att nationellt fasa ut bränslesubventioner till fartyg och fiskefartyg.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att Ices på ett tydligare sätt tar långsiktig hänsyn till ekosystemansatsen i samband med rådets fiskerekommendationer. 1 Yrkandena 1 och 5 hänvisade till CU. 2 Yrkandena 2 och 6 hänvisade till NU. 3 Yrkandena 15 och 16 hänvisade till SkU. I den här motionen yrkar på flera förslag som leder till en hållbar utveckling av fisket. värnar och arbetar för ett hållbart kustnära fiske som är anpassat efter vad fiskebestånden tål. Vi vill se en fiskenäring som på ett ekologiskt hållbart sätt kan försörja sig på fisket. För att uppnå detta måste stora insatser göras. Sedan inträde i EU ingår den svenska fiskepolitiken i EU:s gemensamma politik på området. Denna politik står nu inför en gigantisk uppgift att utveckla medel för att stoppa överfiskningen av haven och bevara fiskbaserade kustmiljöer. Det finns även ett stort behov av att skärpa miljökraven på fiskodlingsverksamheten och ställa krav på energibolag som trots rekordvinster inte investerar i vandringsleder förbi sina vattenkraftverk. 4Skydda strömmande vattendrag och fiskars reproduktion 4.1Nationellt stopp av exploatering av rinnande vattendrag Trots att av kapaciteten i svenska vattendrag redan är utbyggd för vattenkraft hotas många av de kvarvarande strömmarna av utbyggnad. När ett vattendrag byggs ut slås många arter ut genom att deras vandringsvägar stängs. Strömmande och forsande vatten med omkringliggande områden utgör en av de mest artrika och värdefulla naturtyperna i landet. I miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv slås fast att djur ska kunna sprida sig utan hinder, att missgynnade arter ska ha tillräckligt med livsmiljöer samt att bristmiljöer ska restaureras. För att uppnå målet är behovet av ytterligare åtgärder i rinnande vatten stort. Tyvärr är dock de flesta vattendrag i vårt land reglerade. Den största gruppen av svenska dammar som finns i drift används för kraftproduktion. Totalt finns ca 900 kraftverksdammar i . Dessa hindrar fisken att vandra mellan källflödena, havet och reproduktionsplatser och på grund av detta minskar tillgången på fisk. Flera svenska lax- och öringsstammar har slagits ut eller kraftigt reducerats av vandringshinder i våra vattendrag. , ål, vimma och nejonöga är andra fiskarter som drabbats hårt. Ett nationellt stopp för nyexploatering av rinnande vattendrag till vattenkraft bör införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.2Småskalig vattenkraft ska inte få gröna certifikat Viktiga områden för ett flertal fiskbestånd är även rinnande vattendrag. hotas många viktiga vattenmiljöer av vattenkraftsutbyggnad. Fiskarna hotas både genom att rinnande vatten däms upp och ändrar miljön och genom att de krossas när de passerar kraftstationer utan laxtrappor eller andra fungerande vägar för vandrande fisk. Enligt Sportfiske- och kartläggning hotas minst 42 vattendrag över hela landet av utbyggnad. står bakom införandet av systemet med gröna certifikat för att öka andelen förnybar energi på marknaden. Vattenkraften är en viktig förnybar energikälla, men vi har sedan systemet infördes av miljöskäl tagit avstånd från att inkludera småskalig vattenkraft i systemet. Detta blev också beslutat i före riksdagsvalet , vilket välkomnades av bl.a. . Efter regeringsskiftet tog dock nuvarande regering tillbaka beslutet, och har åter nyinvesteringar i småskalig vattenkraft möjlighet att få gröna certifikat. Detta är mycket olyckligt eftersom det innebär att steg mot att anpassa certifikatsystemet till övriga miljömål därmed är tillbaka på ruta noll. Vattenkraft är en förnybar energikälla, men kan vara miljöstörande. Det främsta argumentet mot småskalig vattenkraft är att de negativa effekterna för miljön, såsom hindrade vattenvägar för fiskar, inte vägs upp av den utvunna energin. Av den totala elproduktionen från vattenkraft i står småskalig elproduktion för . De miljömål vi har i och inom EU står inte i samklang med satsning på detta småskaliga energislag som förvärrar ett annat viktigt och hotat miljömål nämligen bevarande av levande vattendrag. Enligt delmål 2 inom miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag ska av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. Det är enligt värdering osäkert om delmålet kan nås till 2010. Antalet områden som behöver restaureras är stort, och de åtgärder som behöver genomföras är i vissa fall omständliga och kostsamma. Omkring 680 vattendrag bedöms ha behov av restaurering. Delmålet om restaurering av betyder att ca 170 områden ska åtgärdas till 2010. Vi ser att det av många skäl är mycket tveksamt att ökade statliga medel ska avsättas inom naturvården för att restaurera vattendrag som staten genom skattesubventioner till denna energiform bidrar till att undergräva möjligheterna att nå dessa miljökvalitetsmål. Småskalig vattenkraft ska därmed återigen uteslutas ur systemet med gröna certifikat. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Enligt Helcoms aktionsplan som antogs 2007 ska medlemsländerna (B 20c.) utveckla planer för restaurering av lekområden och vandringsvägar för migrerande fiskarter i lämpliga vattendrag . Länderna har även förbundit sig att (enligt B 20d) utföra aktivt bevarandearbete i minst tio hotade vildlaxälvar i samt återinföra ursprunglig Östersjölax i minst fyra potentiella laxälvar . Vi ser att har stora möjligheter att uppfylla dessa mål då drivgarnsfisket i förbjudits från och med den . 2008, vilket innebär att ökad mängd vild lax kan återvända till sina hemälvar. Med ökad vildlax i våra älvar kan lokal fisketurism och förädlingsverksamhet öka. Enligt uppgifter i och fritidsfiskebaserad verksamhet finns drygt 1 300 företag med en total omsättning på . Den totala sysselsättningen motsvarade cirka 1000 årsarbeten, men verksamhetens omfattning skulle enligt rapporten kunna vara den dubbla. Vi föreslår mot bakgrund av detta att ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för att avsätta en av de svenska outbyggda älvarna i till en nationallaxälv där förutsättningarna för laxens vandringsvägar och reproduktion värnas. Kriterier vid val bör vara förutsättningar för bl.a. reproduktionspotential och förvaltning av fjällkust. bör även se olika förutsättningar för hur hinder för laxens vandringsvägar kan undanröjas och hur samtliga fasta redskap och mängdfångande redskap i kustmynningen kan avvecklas samt hur laxfisket på bästa sätt kan regleras och bidra till hållbar fisketurism och förädling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.4Öka satsningen på fiskevårdande insatser Enligt budgetunderlag 20092011 behöver anslaget för fiskevård väsentligt högre belopp än de belopp fiskevårdsanslaget uppgår till. Av förordningen om stöd till fiskevården (SFS 1998:1343) framgår bl.a. att statsbidrag i mån av tillgång på medel får lämnas till åtgärder som främjar fiskevården, främst i vatten där allmänheten har rätt att fiska. Enligt och undersökning Fritidsfiskets omfattning 2006 sker det stora flertalet fiskedagar i närheten av bostaden. Detta innebär att mycket av fritidsfisket sker i eller i närområdet till storstäder och tätorter. bor en majoritet av befolkning i tätorter. Till storstadsområdena sker en inflyttning, inte minst av nya svenskar och barnfamiljer. Det innebär att den tätortsnära naturen med dess fiskevatten är av största vikt för svenskarnas möjlighet till vardaglig rekreation och naturkontakt. utsätts de storstadsnära fiskevattnen för slitage och nedskräpning samt ett allt större tryck från den fysiska stadsplaneringen genom utbyggnad av kommunikationer och bebyggelse. finansierade genom anslaget för fiskevård ett projekt med inriktning mot stadsnära fiske, och finner det mycket viktigt att det får möjlighet att fortsätta att utvecklas. Projektet omfattar satsningar i , , , och . Målsättningen är att projektet ska vara flerårigt. Projektet syftar till att ta fram åtgärder anpassade till förutsättningarna i storstadsnära vattenområden. Målsättningen är att skapa rekreationsmöjligheter och ett ekologiskt uthålligt fiske i dessa vatten. Detta kan bl.a. uppnås genom fysisk planering som syftar till att bibehålla eller återskapa fiskemöjlighet. Till grund ska ligga en kartläggning av det storstadsnära fiskets omfattning, inriktning, redskapsanvändning, fångster och beståndspåverkan. En rad informationssatsningar kommer att genomföras för att göra det lättare att hitta ut till fiskevattnen. finner detta projekt viktigt ur både miljö- och integrationssynpunkt och menar att detta ska få förutsättningar att utvecklas. Denna satsning bör även åtföljas av information om allemansrätten och naturhänsyn. Vi avsätter därför under anslag 1:17 Fiskevård i vår budgetmotion för utgiftsområde 23 (2008/09:v.277) till denna verksamhet kommande . bör följaktligen utöka budget för fiskevårdande insatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.5Kraftbolagen ska åläggas bygga fiskvandringsvägar Vi konstaterar att som de borgerliga riksdagspartierna säger sig värna om fiskvandringsvägar innebär regeringens politik det motsatta. behandlade bostadsutskott vår motion om fiskvandringsvägar i reglerade vattendrag. Alla partier utom Socialdemokraterna ställde sig bakom motionskrav om att ställa krav på kraftbolagen att bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar för att förbättra laxens möjligheter att fritt reproducera sig. har inte mycket hänt. När 2007 i en skriftlig fråga frågade miljöminister vad han avser att göra i frågan svarade han att en större utredning om skulle tillsättas och att frågan kan komma att omfattas av denna översyn. Vi anser att frågan har dragits i långbänk . Tillräcklig forskning, statistik och kunskap finns för att verkställa beslutet att kraftbolagen ska bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar för att förbättra laxens möjligheter att fritt reproducera sig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.6Vattenfall AB ska säkerställa fiskvandringsvägar Kraftbolagen gör stora vinster, inte minst statens eget bolag som redovisade en helårsvinst på . Bolaget har alltså råd att åtgärda de hinder som finns för fiskvandringen i våra reglerade vattendrag. Ägardirektiven till bör inskärpa att bolaget har till uppgift att bygga laxtrappor eller andra fungerande fiskvandringsvägar i de reglerade älvar där bolaget har sin verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1Satsa på ekologiskt hållbar och säker odling av fisk ser många fördelar med vattenbruk. Exempelvis kan nämnas de framgångsrika musselodlingarna utanför som även kan rena havsvattnet från kväve då de filtrerar stora vattenmängder. Odling av sötvattenskräftor bidrar till att förbättra miljön då de förhindrar igenväxning. Dock utgör fiskodling ett konkret hot mot de vilda naturliga fiskstammarna som särskilt måste uppmärksammas och åtgärdas. Mot bakgrund av att FAO uppskattar att av världens vilda fiskbestånd är fullt utnyttjade eller överutnyttjade är det av yttersta vikt att vattenbrukets verksamhet inte hotar de vilda fiskstammarna. ser friska hållbara vilda fiskbestånd som ett överordnat mål. Vi menar att odling av fisk inte ska få bedrivas om den inkräktar på de naturliga bestånden. Vi delar analys att industriell fiskodling inte löser problemet med överfiskade bestånd eftersom det t.ex. krävs av vildfångade oljerika fiskarter såsom sill, tobis, sardin och makrill som föda för att producera ett kilo lax. har världens vattenbruk expanderat snabbt. Fiskodling har blivit den snabbast växande sektorn i världens livsmedelsproduktion. uppgår vattenbruksproduktionen till nästan en femtedel av världens livsmedelsproduktion räknat i volym och omkring en tredjedel räknat i värde av världsproduktionen av fisk och skaldjur. Enligt kan intensifieringen av vattenbruket för sötvattensfisk i mot slutet av decenniet komma att utnyttja så mycket som av fiskoljeproduktionen i världen och av fiskmjölsproduktionen, vilket skulle medföra allvarliga försörjningsproblem. Genom utgår stora ekonomiska stöd till vattenbruk. gick gick till odling av fisk. Men kriterierna för stöden har inte i tillräcklig utsträckning bidragit till att utveckla verksamheten i ekologiskt hållbar riktning. Vi menar att stöden i större utsträckning ska villkoras till teknikutveckling som bidrar till att fiskodlingar kan bedrivas både med garantier för att fisken inte skadas i odlingen och att dessa anläggningar blir rymningssäkra. Stöden ska även bidra till att ekologiska vattenbruk ökar. bör därför agera i EU för att stödkriterierna i till vattenbruk utvecklas och stärks i denna riktning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationellt anser vi att bör ges i uppdrag att i sin verksamhet utarbeta en handlingsplan för ökad miljömässig anpassning av fiskodling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2Hindra spridning av sjukdomar från vattenbruk till vilda bestånd Att producera fiskarter som lax och tonfisk i farmar kräver enorma proteinresurser ur de redan hårt överexploaterade havens ekosystem. Som med all typ av intensiv djuruppfödning, innebär den höga koncentrationen av lax i odlingarna att smittor lätt sprids. Det är vanligt att regelbundet lägga till antibiotika i födan. Man har funnit bakterier som är resistenta mot antibiotika i vissa farmar. Användningen av läkemedel i odlingen är en potentiell miljörisk eftersom överskott lätt hamnar i naturen och antibiotikaanvändning kan leda till utveckling av resistenta bakterier. Forskningen har visat att ökad användning av antibiotika ökar förekomsten av resistensgener i sediment i närheten av fiskodlingar. Fisk i odling lever vanligen under onaturliga förhållanden, bl.a. är individtätheten ofta hög, vilket leder till stress och därmed lägre tolerans mot sjukdomar. Istället för att minska tätheten i odlingskassarna och utveckla mer hänsynsfulla ekologiska metoder forskas det på att genom genteknik lösa denna ohållbara verksamhet. Tyngdpunkten på de egenskaper som man försöker modifiera med ligger på områdena tillväxtökning och motstånd mot låga temperaturer och sjukdomar. En snabbare tillväxt hos odlad lax skulle kunna ge mer fisk som kostnaderna för utfodring skulle minska. Argumenten är strikt ekonomiska, och ingen kan uttala sig om eventuella ekologiska konsekvenser ifall sådan fisk skulle komma ut i det fria. Krafttag måste tas mot det hot som odling av fisk utgör mot de vilda fiskstammarna genom rymning från odlingar och spridning av sjukdomar och parasiter. Garantier för att den fisk som går till utsättning är frisk ska kunna ges. Lagstiftningen ska vara tydlig när det gäller ekonomiskt ansvar för utsättaren och kräva garanti för fiskens genetiska bakgrund, sättfiskens kvalitet för överlevnad i naturvatten och när det gäller fiskhälsostatus. Vi vill också ha hårdare reglering för minskad individtäthet i odlingskassarna eftersom detta ökar risken för smittspridning. Vi ser behov av att kriterierna, villkoren och bemyndigandena i fiskerilagstiftningen på området för vattenbruk (förordningen [1994:1716], fiskelagen [1993:787 28 §] samt föreskrifter [FIFS 2001:3]) genomgående måste ses över på ovan nämnda områden i syfte att uppnå en ekologiskt säker fiskodlingsverksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.3Mål för minskad utsättning av fisk Vattenkraftsutbyggnad påverkar vandringsfiskens naturliga liv genom att vandringsvägar skärs av och lek- och uppväxtområden förstörs. Som kompensation för detta har en marknad utvecklats för fiskodlingsanläggningar. Uppfödning och utsättning sker bl.a. på uppdrag av kraftverksägare med egna utsättningsskyldigheter. av är beroende av leverans av sättfisk för sin överlevnad då mer än hälften av den svenska odlade fisken går till utsättning i fiskevatten. Det kan handla om utsättning av lax, öring och andra arter som kompensationsåtgärd för krossad fisk orsakad av vattenkraften. Vi menar att denna ohållbara verksamhet inte kan fortgå. Odling för utsättning av fisk är till största del en tillfällig kompensationsåtgärd för att återställa fisk som krossats i vattenturbinerna. Det är en kortsiktig och ohållbar lösning. Därför är det viktigt att riksdagsbeslutet som innebär att energibolag som har vattenkraftverk ska åläggas att införa fria vandringsvägar genomförs. De vilda bestånden ska värnas genom åtgärder för fria vandringsvägar, för all utsättning innebär risker. En målstrategi behöver utarbetas för hur stor del av de vilda bestånden som kan överleva i samband med att riksdagsbeslutet om fria vandringsvägar genomförts. Utifrån miljömålsarbetet har samhället ett övergripande ansvar och bör satsa ökade resurser på att avvärja dessa hot mot den vilda fisken. Att kompensera förlusten av vild fisk genom utsättning av odlad fisk är en konstgjord andning och rimmar illa med det övergripande miljömålet Ett rikt djur och växtliv som föreskriver att den biologiska mångfalden skall bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. som ansvarig myndighet bör med hänsyn till miljömålsarbetet få i uppdrag att utarbeta en strategi med målsättning att minska utsättningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Rymning av odlade fiskar utgör en risk för naturliga fiskbestånd och för den biologiska mångfalden. Rymning kan ske om kassar går sönder till följd av oväder eller sabotage. Fiskätande rovdjur, såsom sälar, mink, utter och fiskgjuse, kan också bidra till att rymning sker. Haverier är en av de största orsakerna till rymning av odlad fisk; de kan orsakas av översvämningar i tråg, dammhaverier eller storm- och ishaverier. Rymningsrisk finns också i samband med förflyttning av fisk. Endast landbaserade odlingar som är helt inneslutna med infiltration av avloppsvattnet kan anses som helt säkra för rymningar. Det finns inga uppskattningar på antalet rymningar från svenska fiskodlingar. Andra länder med stor vattenbruksproduktion för statistik över rymningar. I har ca 2miljoner odlade laxar rymt vid 93 olika tillfällen. Mindre än 2000 fiskar har återfångats. Enligt norska Fiskeridirektoratets statistik har fram 668 000 laxar och regnbågar rymt från odlingar. Biologerna misstänker att en del av rymningar inte har rapporterats. Fiskeridirektoratet har upprättat en (Rømmingskommisjonen) som ska undersöka orsaker till allvarliga rymningar och anläggningshaverier samt arbeta för att minska risken för rymningar och haverier. En sådan kommission med uppgift att ta fram förslag för en rymningssäker verksamhet samt praktisk kontroll för minskad risk för rymning bör även införas i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Åtgärder för ökade fiskbestånd till havs 6.1Inför fiskestopp för alla hotade arter och bestånd har låtit fråga folket vad de anser om havspolitik. En majoritet av svenskarna, , stöder ett förbud mot storskaligt torskfiske i . Undersökningen bygger på telefonintervjuer av 1 000 personer, . Det är ingen nämnvärd skillnad mellan män och kvinnor i svarsstatistiken. Enligt skulle ett torskfiskestopp gynna återhämtningen markant, särskilt i (+17%) och märkbart även i (+6%). I har tyvärr den lokala, kustnära torsken redan försvunnit. Om man t.ex. stoppade torskfisket i skulle lekpopulationen efter 3 till vara på den säkra sidan om försiktighetsprincipens miniminivå på . Fiskekvoter ska inte vara en förhandlingsfråga. Allt fiske måste automatiskt upphöra när ett fiskbestånd närmar sig gränsen för ohållbart uttag. Fiskekvoter får inte vara något som man förhandlar om mot all kunskap om miljöns tillstånd. har i EU i en lång rad av år i följd röstat nej till torskkvoter som strider mot forskarnas rekommendationer, men utan resultat. Denna linje bröts då jordbruksminister vid EU:s förhandlingar om fiskekvoterna inte ens stödde förslag som redan det var långt högre än vad forskarna rekommenderat, utan ministerrådets förslag som höjde kvoterna med . Internationella havsforskningsrådets, Ices, rapport från visar att situationen för sill- och torskbestånden i är fortsatt allvarlig. Havsforskarna rekommenderar stopp för torskfiske i , och . Dessutom vill de minska sillfångsterna från , och sydvästra kraftigt. Läget för Kattegattorsken är fortsatt kritiskt. Mängden lekande torsk har minskat dramatiskt och tillskottet av ung torsk är på rekordlåga nivåer. rekommenderar därför återigen ett stopp för torskfiske i området. Dessutom efterfrågar de åtgärder som bättre kontroll, stängda områden och fiske med selektiva redskap. Torskbeståndet i och har också svårigheter. Bland annat har mängden lekande torsk gått ned.