mot · GW02MJ420 · 2008-10-06 00:00:00 — Digitalisering av hela observationsmaterial tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att dataregistrera hela observationsmaterial. , , förfogar över ett rikt observationsmaterial som sträcker sig långt . Hundratals väderstationer från norr till söder har samlat in väderuppgifter. har landets äldsta observationsserie med start . Kring inrättades ett flertal observationsstationer, bland annat i de dåvarande residensstäderna. Därefter tillkom alltfler stationer. I då klimatfrågor och klimatforskning väcker ett allt större intresse, bland annat på grund av en förmodad förstärkt växthuseffekt, kan dessvärre inte använda sitt digra observationsmaterial fullt ut på grund av att stora mängder av det ännu ej är inlagt på data. På det stora hela finns bara data för större stationer (med flera dagliga observationer) och bara för det stora flertalet klimatstationer. Högsta prioritet i dataregistreringen bör ges till de långa mätserierna från ett 20-tal stationer som bara finns på papper tiden 18601950. Vad som vidare bör registreras med hjälp av dator är observationer från ca 200 större stationer för perioden 19401950 och ca 80 stationer från 19191939. Dessutom saknas datainlagda mätvärden från ca 600 klimatstationer från start . har i sina arkiv ett nästan unikt material med solstrålningsdata. har varit en av de ledande i världen för mätning av solstrålning i och med och senare . Vi har mätningar av globalstrålning i och vid ett dussin platser . konstruerade den så kallade kompensationspyrheliometern . Med denna typ av instrument har man med stor noggrannhet kunnat mäta den direkta solstrålningen. Dessa data kan användas för att studera hur den direkta solstrålningen varierat över tiden under soliga dagar, men mer intressant är att man kan få fram hur mängden aerosoler i atmosfären har varierat . Detta är en för klimatstudier viktig och annars svårfångad variabel. Dessa äldre mätningar som bara finns på papper behöver digitaliseras från start . Detta för att möjliggöra korrektioner, homogenisering och noggranna studier av klimatets variationer. driver även en verksamhet om klimatmodellering, först inom ramen av forskningsprogrammet och vid sitt . Resulterande klimatscenarier utgör tillsammans med observationsmaterial ett viktigt underlag till olika beslut på klimatkänsliga sektorer och om klimatarbetet för övrigt. Det är därför värdefullt att snabbt få alla än så länge endast handnedtecknade uppgifter i det rikhaltiga observationsmaterialet inlagda på data. fick tre uppdrag i regleringsbrevet 2008: ska konkretisera den förstärkta klimatinformationsfunktion som Klimat- och sårbarhetsutredningen föreslår att ska ansvara för. ska efter samråd med länsstyrelserna definiera det stöd som enligt Klimat- och sårbarhetsutredningens förslag ska bistå länsstyrelserna med. ska beskriva försörjningen och förbättringen av basalt klimatunderlag i form av mätningar, återanalyser och scenarier om klimateffekter för samhällets anpassningsarbete. Det tredje uppdraget har en tydlig koppling till bl.a. digitalisering av klimatdata. Digitalisering av klimatdata pågår men skulle kunna påskyndas för att erhålla fler långa mätserier för trendanalyser och för studier av variabilitet och extremer. Kvalitetssäkring och homogenisering av dataserier är också väsentligt för att öka säkerheten i underlaget. Digitaliseringsarbete pågår alltså, som ovan nämnts, men i alldeles för långsam takt. Det kommer att ta innan det hela är klart. Med nuvarande resurser beräknas ca 800 stationsår digitaliseras per kalenderår. Detta innebär att de första tjugo stationerna kan vara digitaliserade till början av 2010. Eftersom det mer eller mindre handlar om en engångssatsning borde inte hindren vara oöverstigliga för att snabbt få ovan nämnda brister åtgärdade.