mot · GW02Fi272 · 2008-10-07 00:00:00 — Dessa hot ter sig betydligt mer konkreta än de traditionella militära hoten från andra stater. Säkerhet måste också ses ur ett globalt perspektiv. står fast vid att det svenska försvaret ska omvandlas från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande insatsförsvar, i enligt med vad har beslutat. Det är utgångspunkten för de grönas försvarspolitik. Försvaret ska ha ett tydligt och renodlat uppdrag, och det ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. För detta ändamål krävs fortsatta omfattande omstruktureringsinsatser både inom förbandsverksamheten och inom materielförsörjningen. stöder regeringens uttalade ambition att effektivisera försvarets materielförsörjning med stopp redan nu för vissa materielprojekt och tillsättande av en genomförandegrupp för ytterligare effektivisering, som bland annat omfattar anpassning till insatsorganisationens behov och en minskad egenutveckling av materiel. anser att utgifterna för materielförsörjningen kan reduceras mer än vad regeringen aviserat. Detta kan åstadkommas bland annat genom att även stoppa beslutet om utveckling och köp av nästa generations JAS 39 . Vidare föreslår stopp för utveckling av en ny ubåt. När nu regeringen gjort halt istället för att gå vidare med omvandlingen av försvaret anser istället att processen måste fortlöpa. Enligt vår bedömning ska anslaget Förbandsverksamhet och beredskap minskas med , vilket motsvarar regeringens ökning på samma anslag. Däremot tillför ytterligare till Fredsfrämjande förbandsinsatser. Detta för att de internationella insatserna är en prioriterad uppgift. Totalt föreslår vi besparingar på försvaret på 950 miljoner 2009, 3060 miljoner 2010 och 4100 miljoner 2011. fullständiga budgetförslag för Försvaret återfinns i vår kommittémotion på utgiftsområde 6. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att uttrycka sig fritt. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv en nyckel till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som alla måste ha rätt till. Brukarperspektivet är därför oerhört viktigt för oss, och vi vill driva en kulturpolitik som tar avstamp i de många människornas behov och möjligheter. Tillgänglighet är ett nyckelord. Barn och ungdomar formas utifrån de värderingar de möter och de kunskaper de inhämtar, men också med hjälp av de verktyg de får att hantera sina upplevelser. Kulturen har en viktig funktion att fylla i detta avseende. anser att det är viktigt att kultur i alla dess former är något vårt samhälle prioriterar. Vi ser satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka olika samhällsproblem, som ett skydd för demokratin och det öppna samhället och som en läkande kraft. Kulturen har också en roll att spela för att föra generationer och grupper som annars inte skulle mötas närmare varandra. anser att det åvilar den offentliga sektorn, kommuner, landsting och stat att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Det är därför viktigt med en tydlig statlig politik med denna inriktning. Allra mest värnar vi barnets rätt till att aktivt kunna delta i kulturlivet. Varje barn, oavsett var hon bor eller vem hon är, borde ha möjlighet att exempelvis delta i musik- eller kulturskola. Vi menar att staten har ett ansvar för åtgärder som kan öka incitamenten för kommunerna att bredda sin uppsökande verksamhet för att nå större grupper av barn på till exempel musik- och kulturskoleområdet. Den betoning som regeringen gör av kulturskapare som potentiella entreprenörer är intressant, men riskerar också att skapa en alltför snäv bild av kulturen som enbart en vara vars värde ligger i det pris den kan uppbringa. Kultur är så mycket mer. förespråkar regionala kulturfonder för att främja det regionala kulturlivet. Syftet med fonderna är att finansiera nya kulturprojekt, att göra kulturen tillgänglig för fler och att förbättra arbetsvillkoren för kulturarbetarna. Fonderna ska administreras av länsstyrelserna som också tillsätter den kommitté som fördelar medel ur fonderna. Stress, oro, och ångest skapar ohälsa liksom glädje, inspiration och självförtroende kan skapa hälsa. Kulturen har därför en viktig roll att spela som en hälsofrämjande kraft. Vi vill satsa på hälsofrämjande kultur inom vården, omsorgen och skolan. anser att fri entré-reformen var mycket lyckosam. Statistiken visar att avskaffandet av reformen innebar att antalet besökare har minskat på de museer som då omfattades av reformen. anslår därför medel till de centrala museerna för att återinföra fri entré-reformen. Vi vill också göra mer för att tillgängliggöra kultur för barn och ungdomar. Vi menar att regeringens satsning på är bra men vi föreslår att man utvidgar satsningen till att gälla samtliga årskurser i . Vi gör också satsningar på den fria scenkonsten, på en nationell biblioteksplan och på kulturmiljövård. En fullständig redovisning av vårt förslag till anslagsfördelning på kulturområdet återfinns i vår kommittémotion på utgiftsområde 17. de gröna är kritiskt till en del av de reformer som regeringen har infört och tänker införa inom hälso- och sjukvården. Den nya tandvårdsreformen gör det inte billigare för människor att gå till tandläkaren annat än för de med mycket stora behov. Den innehåller inte heller de förebyggande incitament vi skulle vilja ha in i tandvården. För att öka tandhälsan hos ungdomar föreslår vi fri tandvård upp till . Att öka valfriheten i sjukvård och omsorg är bra, men utformningen av nya förslag måste övervägas noga så att reformerna leder till de mål man har. menar att det är viktigt att ett förebyggande och hälsofrämjande perspektiv byggs in i hela vården. Vi vill bevara apoteksmonopolet. Merparten människor i är nöjda med och det kan utvecklas till att bli ännu bättre, parallellt med att receptfria läkemedel kan säljas på andra ställen. Det är högst olyckligt att rasera strukturen med apotek och införa något som med allra största sannolikhet blir dyrare, utan att bli bättre. kostar felaktig läkemedelsanvändning samhället ungefär lika mycket som den totala läkemedelsnotan. Det är helt orimligt, i högsta grad skadligt för människor och dyrt för samhället. Strukturerna behöver styras om till att bli hälsofrämjande. Vi föreslår i årets budgetmotion flera åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Vi avsätter också extra resurser till psykiatrin i brett perspektiv, bland annat genom en kraftfull satsning på elevhälsan, projektmedel för fysisk aktivitet och en förändrad struktur av reformen personliga ombud för att de ska kunna fungera mer oberoende. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa förutsättningar för god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Att utjämna skillnader i hälsa bland befolkningen handlar också om att minska andra skillnader i levnadsvillkor. Regeringens politik har istället ökat dessa skillnader genom att försvåra situationen för arbetslösa och sjukskrivna. Den svenska folkhälsopolitiken utgår från elva målområden som fokuserar på de faktorer i samhället som påverkar folkhälsan. Dessa är livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor. Ansvaret för målen är fördelade mellan olika aktörer och nivåer i samhället. har flera förslag i budgeten som skapar förutsättningar för en bättre folkhälsa till skillnad från regeringen som främst inriktar sig på individers levnadsvanor. Samtliga förslag inom områdena hälso- och sjukvård samt folkhälsa presenteras i kommittémotionen för utgiftsområde 9. 17Utgiftstak, utgiftsramar och finansiellt sparande Staten och den offentliga sektorns utgifter och inkomster över måste balansera. hade ett problem med balansen i den offentliga sektorn tidigare. Överskottsmålet och den nya budgetprocessen har skapat ett stabilare regelverk kring den offentliga sektorns ekonomi, och genom överskottsmålet har statsskulden kunnat minskas. står bakom målet att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till en procent som andel av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. har i tidigare budgetmotioner presenterat våra förslag till utgiftstak . Vi står fast vid dessa utgiftstak med vissa tekniska justeringar för förslag som regeringen lagt fram och som vi nu accepterat. I årets budgetmotion föreslår vi utgiftstak (tabell 7). Utgiftstaken och budgeteringsmarginalen, budgetmotion 2008 Teknisk justering p.g.a. fastighetskatt m.m. samt förslag i BP09 Takbegränsade utgifter i BP09 Mp ökning av takbegränsade utgifter Mp takbegränsade utgifter totalt presenterar i sin budgetmotion liksom regeringen ofinansierade utgiftsökningar och skattesänkningar på ungefär en procent av BNP. Bedömningarna kring det ekonomiska läget är dock osäkra och vi har därför ett högre sparande än regeringen och 2011 (tabell 8). Finansiellt sparande, budgetmotion 2008 Finansiellt sparande BP09 (miljarder kronor) Finansiellt sparande BP09 (procent av BNP) mp, avvikelse mot regeringen (miljarder kronor) Finansiellt sparande mp-budgetmotion 2008 17.3Den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna Regeringen gör i budgetpropositionen framskrivningar för att testa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Stora utmaningar står framför oss i form av demografiska förändringar med en allt äldre befolkning. menar att dessa utmaningar måste mötas med aktiv politik. Vi kommer att göra analyser av våra förslags påverkan på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och är beredda att ompröva förslag om det finns problem med den långsiktiga hållbarheten. 18.1Inledning en radikal skattepolitik Skattepolitiken är grundläggande. Den påverkar i stor utsträckning människors privatekonomi. är den ett viktigt politiskt styrmedel som påverkar människor och företags beteenden. menar att det behövs en radikal skattepolitik som syftar till att ge människor ökad frihet, större rättvisa och drivkrafter att medverka till ett hållbart samhälle. Skattepolitiken måste i större utsträckning anpassas efter de utmaningar som samhället står inför. Den mycket snäva syn på skattepolitiken som regeringen stått för, där det överordnade målet tycks vara att sänka skattetrycket, avvisar vi. menar att skattepolitiken i större utsträckning behöver användas för att klara klimat- och miljömål. Offensiva miljöskatter är beprövade och har visat goda resultat. Skatteväxlingen som genomfördes i under förra mandatperioden lyfts fram internationellt som ett föredöme47. Höjningen av miljöskatterna som då beslutades av omfattade 30 miljarder för de kommande tio åren. Vi anser att det kommer att behövas klimat- och energirelaterade skattehöjningar i minst denna storleksordning . Pengarna som genereras behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtrafik, forskning och utveckling och klimatanpassning av bostäder. Det är investeringar som gör att vi klarar klimatmålen som ekonomin kan utvecklas och nya jobb skapas. förslag om kraftigt höjda klimat- och energiskatter innebär att vi anser att kraftigt höjda inkomstskatter varken är nödvändiga eller möjliga. Vår ambition är att vanliga löntagare med inkomster inte bör få någon inkomstskattehöjning. är skatter ett viktigt sätt att omfördela resurser i samhället. Med våra förslag ökar rättvisan i skattesystemet påtagligt jämfört med den politik som regeringen för. skatteförslag sammanfattas i tabell 9. Tabellen är uttryckt som avvikelser från regeringens budgetförslag. Flera av regeringens skatteförslag välkomnar vi, bland annat den sänkta bolagsskatten och den generella sänkningen av arbetsgivaravgifterna med en procent. Den sänkta bolagsskatten är rimlig med tanke på de större regelförändringar regeringen föreslår och som minskar möjligheterna till skattefusk och därmed ökar skatteintäkterna. Den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften är bra och i linje med prioriteringar. Vi välkomnar också den mindre förändringen av 3:12-reglerna liksom att beloppsgränsen för avdrag för resor höjs till samt några andra mindre förändringar. På avgörande punkter har vi dock stora invändningar mot regeringens skattepolitik. Vi har motsatt oss införandet av jobbskatteavdraget, omläggningen av fastighetsskatten och avskaffandet av förmögenhetsskatten. På det sätt och i det sammanhang som regeringen gjorde dessa tre stora förändringar kunde vi inte acceptera dem. Reformerna har sammantaget lett till stora skattesänkningar för grupper med relativt höga inkomster. Trots att vi sagt nej till dessa förändringar anser vi dock inte att det helt går att backa tillbaka dem. Det går inte att förändra skattesystem en gång . Däremot menar vi att justeringar behöver göras som leder till en mer rättvis fördelning av skatteuttaget. Vårt viktigaste argument för att inte höja inkomstskatterna för vanliga löntagare är att det behövs relativt stora klimat- och energiskattehöjningar . Ekonomiska styrmedel som koldioxidskatten är ett effektivt sätt att minska klimatutsläppen. Vi menar att har goda möjligheter att både klara klimatmålen och skapa jobb och ekonomisk utveckling . Men för att klara det behövs effektiva verktyg så som klimat- och energiskatter. Vi tror att det finns en stark opinion för kraftfulla åtgärder där samhällets resurser inriktas på detta mål. Att i det läget kraftigt höja både klimatskatterna och inkomstskatten ser vi inte som en framkomlig väg. Snarare riskerar det att minska människors beredskap till omställning. verkar för en mer rättvis fördelning av samhällets resurser och föreslår därför en större reform av jobbskatteavdraget. Reformen innebär att jobbskatteavdraget trappas av vid inkomster . Vi säger också nej till regeringens förslag om höjd skiktgräns i den statliga skatten utöver den höjning som sker till följd av uppräkning. Jobbskatteavdraget ger maximalt en skatteminskning på (/månad) efter att det föreslagna tredje steget trätt ikraft. Den största skatteminskningen utgår vid inkomster över . Jobbskatteavdraget som egentligen är en skattereduktion ger de flesta som har inkomst av lön lägre skatt på . Vi föreslår att jobbskatteavdraget trappas av för inkomster . Avtrappningen innebär att jobbskatteavdraget minskar proportionellt ned till en nivå där underlaget för jobbskatteavdraget och grundavdraget är lika stort och där det därmed inte utgår någon skattereduktion48. Marginalskatten på inkomster ökar något till följd av vårt förslag. Vår bedömning är emellertid att inkomsteffekten av höjd skatt och substitutionseffekten till följd av något högre marginalskatt på inkomster i huvudsak tar ut varandra. Vårt förslag bygger på det faktum att om jobbskatteavdraget har några positiva utbudseffekter så är det i de lägre inkomstklasserna. Enligt SNS konjunkturrapport kan jobbavdraget ge ökat arbetsutbud för de med låga inkomster. För de med medelinkomster ökar arbetsutbudet något medan det för höginkomsttagare faktiskt minskar något49. Det ökade uttaget av statlig skatt tillsammans med det avtrappade jobbskatteavdraget ger ökade skatteintäkter på . Införandet av jobbskatteavdraget har inneburit en skillnad mellan beskattningen av lön och andra ersättningar. Motivet är att det ska bli lönsammare att arbeta, men det slår orättvist mot pensionärer som har arbetslivet bakom sig. hade aldrig själva utformat en skattesänkning på det sättet som är gjord. Vi har tidigare sänkt inkomstskatten på ett sätt som kommit alla till del. Regeringen tar i årets budgetproposition ett litet steg mot att utjämna skillnaderna mellan skatt på lön och skatt på pension genom en höjning av grundavdraget för pensionärer. anser att detta är en viktig åtgärd för en grupp med knappa inkomster. Förutom skatteminskning till följd av det höjda grundavdraget föreslår vi att garantipensionen höjs (se avsnitt om minskade klyftor och ökad trygghet, avsnitt 6). 18.2.3Avskaffad skattereduktion för hushållsnära tjänster Regeringen har infört en skattereduktion för hushållsnära tjänster. är kritiskt till detta förslag som vi tror främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Subventioner av hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att ersätta en form av skattefusk med en annan och bidrar inte till ökad jämställdhet. Skattereduktionen är av arbetskostnaderna inklusive moms. Maximal skattereduktion är , vilket är en mycket hög subvention. föreslår att beslutar att slopa skattereduktionen för hushållsnära tjänster . Förslaget innebär att skatteintäkterna för staten ökar med . 18.3.1Generell nedsättning av socialavgifterna För att underlätta för småföretag att växa och utvecklas föreslår vi att arbetsgivaravgiften sätts ned på en lönesumma upp till maximalt . Förslaget innebär att alla företag med en lönesumma på 2,5 miljoner och däröver erhåller en skattelättnad om . Nettokostnaden för offentlig sektor till följd av förslaget är . Regeringen har infört en nedsättning av arbetsgivaravgiften för 1824-åringar. Förslaget utvidgas i höstbudgeten till att gälla även ungdomar och upp till och med . Nedsättningen utökas också. Vi föreslår att den tidigare nedsättningen avskaffas och att avslår förslaget att utvidga nedsättningen, vilket gör att intäkterna för offentlig sektor ökar med drygt 13,6 miljarder. Utöver den generella nedsättningen föreslår vi dessutom att arbetsgivaravgiften för enmansföretag som anställer sätts ned så att dessa företag endast betalar ålderspensionsavgift för den första anställde (se också avsnitt 9.2 om företagande). 18.3.2Nedsatta arbetsgivaravgifter för forskningsintensiva företag är mycket framgångsrikt när det gäller forskning inom bland annat bioteknik och IT, men har inte lyckats lika bra med att kommersialisera forskningsresultaten i form av nya innovationsdrivna företag. För att se till att svenska forskningsresultat skapar arbetstillfällen i behöver förhållandena för nya och innovativa företag i förbättras. föreslår därför att arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet sätts ned, med undantag för pensionsavgiften. Nedsättningen ska vara neutral i förhållande till bransch och endast baseras på graden av forskningsintensitet. En sådan nedsättning kan skapa nya arbetstillfällen för akademiker, öka företagens vilja att investera i forskning och förbättra möjligheterna att kommersialisera svenska innovationer i . föreslår att en utredning tillsätts för att utforma en sådan avgiftsnedsättning och att regeringen återkommer med lagförslag som innebär att nedsättningen kan träda ikraft . 18.4Klimat-, energi- och miljöskatter Klimatskatter och miljöskatter är effektiva styrmedel för att minska utsläpp av till exempel koldioxid och miljöförstörande ämnen. Det procentuella uttaget av miljö- och klimatskatter har minskat (diagram 7), vilket innebär att skatternas styrande effekt minskat. Även om det inte finns något självändamål med höga miljö- och energiskatter finns en stor risk att deras effekt urholkas om de inte växer i samma takt som BNP-utvecklingen. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor synliggörs samhällskostnader som annars inte syns i priset och konsumtionen styrs i en mer hållbar riktning. Källa SCB, miljöräkenskaperna. För att hålla omvandlingstrycket uppe i samhället och för att ge tydliga signaler om att fortsatt klimatomställning är prioriterat föreslår vi att koldioxidskatten höjs med , 2010 samt 2011. En höjning med innebär att bensinpriset ökar med . Höjd koldioxidskatt slår bland annat igenom på priset på bensin, diesel och eldningsolja. menar också att uppräkningen av miljö- och klimatskatterna behöver förändras. Indexering finns till för att inte den styrande effekten av skatten ska urholkas när inkomsterna stiger. Den nuvarande indexeringen som endast bygger på konsumentprisindex gör att den styrande effekten successivt urholkas. Istället bör uppräkningen också kopplas till BNP-utvecklingen och tydligare relateras till klimatmålen50. Flygfotogen är enligt lagen om skatt på energi befriad från både energi- och koldioxidskatt, vilket i sin tur beror på att alla avtalsslutande parter i () har slutit ömsesidiga överenskommelser om att leverera skattebefriat bränsle. mening är att detta avtal måste förhandlas om. På grund av att flyget inte betalar energiskatt eller koldioxidskatt är det kraftigt subventionerat jämfört med andra transportslag. Innan avtalet kan förhandlas om måste en skatt som motsvarar energi- och koldioxidskatten införas. Användningen av flygbränsle för inrikes flyg beräknades uppgå till 267 tusen kubikmeter. Omräknat motsvarar detta ökade energiskatter på ca . På motsvarande sätt skulle koldioxidskatten på inrikesflyget innebära skatteintäkter på ca . Totalt skulle energi- och koldioxidskatten för flygbränsle ge staten skatteintäkter på ca . Om ett skatteuttag på totalt 1,5 miljarder skulle fördelas på ca 7 miljoner flygresor motsvarar det en prisökning på ca per resa51. Vi föreslår att frågan om en koldioxidskatt på flyget fortsätter att utredas. Fram till att koldioxidskatt och energiskatt kan införas på flyget menar vi att en tillfällig skatt per passagerare bör införas som ger motsvarande priseffekt för konsumenten. Den flygskatt som regeringen beslöt att inte genomföra ger denna effekt. Vi menar att den bör införas på dubbel nivå (enkel resa inrikes och i och för enkel resa utanför ) för att därigenom motsvara ungefär den energi- och koldioxidskatt som flyget inte betalar. 18.4.3Minskad nedsättning av koldioxidskatten för den lätta industrin samt för jord- och skogsbruk föreslår att koldioxidskatten på den lätta industrin och för jord- och skogsbruk skärps i enlighet med förslaget i Klimatberedningen52. Syftet med höjningen är att öka trycket på klimatomställning i industrin. Den lätta industrin liksom jord- och skogsbruk betalar av koldioxidskatten. Vi föreslår att dessa stället ska betala av skatten. är undantagen koldioxidskatt trots att torven är ett fossilt bränsle. Vi föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas, vilket innebär att torvbrytning snabbt kommer att bli olönsamt och fasas ut som bränsle. begär att regeringen återkommer med lagförslag. Den nya lagen föreslås träda i kraft från . föreslår att begär att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en kilometerskatt för lastbilar . Syftet med skatten är att i större utsträckning internalisera externa effekter så som buller och slitage från lastbilstrafiken. Skatten kommer också att leda till effektiviseringar och lägre utsläpp av växthusgaser från lastbilstrafiken. I snitt ska skatten vara per mil, men den bör differentieras eller återföras på ett sådant sätt att konkurrensen inte snedvrids för företag i norra . 18.4.6Reformerad förmånsbeskattning av bilar samt höjd drivmedelsförmån föreslår att ett helt nytt system för förmånsbilar införs i linje med det förslag som presenterades av Klimatberedningen54. Systemet innebär att beskattningen av förmånsbilar utgår från bilens koldioxidutsläpp och att kraven skärps successivt (liknande system har införts i med stor framgång). Dagens nedsättning av förmånsskatten för etanolbilar och 40 för biogas bilar ligger kvar. Tekniskt innebär förslaget att förmånsvärdet beräknas i procent av bilens nybilspris. Hur många procent av bilens nybilspris som utgör förmånsvärdet bestäms av bilens koldioxidutsläpp (tabellen 8). För dieselbilar tillkommer som kompensation för högre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Givet att inga beteendeförändringar tillkommer med det nya systemet ökar den offentliga sektorns skatteintäkter med ungefär en miljard kronor55. Vi räknar dock med att det nya systemet kommer att leda till kraftiga beteendeförändringar i form av att bilar med lägre koldioxidutsläpp köps in som tjänstebilar, vilket gör att systemet är budgetneutralt . Vi föreslår också att förmån av fritt drivmedel förändras. Förmånsvärdet av fritt drivmedel beräknas som 1,2 gånger bränslepriset.