ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub458 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon. Den svenska demokratin, jämställdheten, yttrandefriheten, rösträtten, föreningsfriheten och andra fri- och rättigheter är inte unika svenska företeelser. Deras uppkomst är ett resultat av hundratals år av kamp för frihet, feminism, demokrati och humanistisk verksamhet på de politiska barrikaderna såväl inom som utom parlament, i partier och civilsamhällen, fackföreningar och vid lärosäten runt om i världen. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna är universella värderingar som vi inte kan försvara med endast rättsväsendet. Vi måste även säkerställa att kommande generationer och nya medborgare får en förståelse för de idéer och tankar som format dagens samhälle. Efter sammanbrott tycktes världen destinerad att gå i demokratisk riktning. Visst har stora framsteg gjorts, men 2007 blev som det demokratiska tillståndet i världens länder minskade, enligt rankning. I och har främlingsfientliga partier vuxit allt starkare. Fundamentalistiska krafter har fått fotfäste runt om i och lyckats genomföra brutala terrordåd. Såväl främlingsfientliga som fundamentalistiska ideologier utgör ett hot mot idén om varje människas unika och oinskränkbara värde. Därför är det hög tid att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället statsvetare, litteraturhistoriker, lärare, förslagsvis i uppgift att ta fram en demokratikanon. Den ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Demokratikanon ska illustrera hur tryckfriheten tidigt fick fotfäste i , kampen för kvinnors rösträtt och jämställdhet, striden för social rättvisa, framväxten av ett mångkulturellt , men också inkludera de internationella texter som influerat, utvecklat och fördjupat vår demokrati från både västvärlden och andra kontinenter. Det är en grundläggande rättvisefråga att alla ska ha möjlighet att känna till de viktigaste tankarna och texterna som har format den svenska demokratin. För många som har vuxit upp i akademikerhem är det självklart att känna till suffragetternas kamp för kvinnors rösträtt, motstånd mot nazismen eller amerikanska oavhängighetsförklaringens betydelse för demokratins framväxt. Men genom att skapa en demokratikanon kan man göra dessa idéer tillgängliga för alla, oavsett storleken på föräldrarnas bokhylla. Demokratikanon ska utformas för att kunna användas i olika årskurser i och gymnasiet, men också för läsning och diskussion vid studiecirklar, folkhögskolor och sfi-undervisning. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GW02Ub459 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den judiska bör klassas som nationell minoritetsskola. har fem nationella minoriteter: judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. De historiska minoritetsspråken är jiddisch, chib, samiska och meänkieli. Dessa nationella minoriteter omfattas av den svenska minoritetspolitiken. Minoritetspolitiken ska stärka de nationella minoriteterna och ge det stöd som krävs för att deras kultur och språk ska hållas levande. Bildning, skola och undervisning är den judiska gruppens viktigaste kulturbevarande institution. I har den judiska minoriteten byggt upp ett välfungerande skolsystem från sexårsverksamhet till gymnasium. Minoritetens särprägel lyfts fram speciellt genom undervisning i judisk etik, kultur, tradition och hebreiska. Även minoritetsspråket jiddisch börjar alltmer lyftas fram. De större svenska judiska skolorna spänner över elever från helt sekulära och ateistiska judiska hem till mer ortodoxa, även om de förra är i stor majoritet. Då den judiska gruppen i räknas som en nationell minoritet är det av vikt att exempelvis den största judiska skolan, , omdefinieras från konfessionell skola till en etnisk skola för den judiska minoriteten. Denna definition av som en skola för en judisk minoritet formulerades redan året 1969 av i egenskap av ecklesiastikminister. Samerna som också är en nationell minoritet har redan en liknande skola som karakteriseras just utifrån deras status som nationell minoritet.
mot · GW02Ub460 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten till nattdagis borde skrivas in i skollagen. God barnomsorg med minskade barngrupper, pedagogiskt utbildad personal samt allmän hög omsorgskvalitet är en nyckel för att våra barn ska kunna utvecklas, föräldrar ska kunna förvärvsarbeta och även kvinnor ska kunna göra karriär. Även föräldrar med obekväma arbetstider ska kunna garanteras att få tillgång till detta. Denna service är vanligen kostsam, men nödvändig i ett samhälle där alla inte arbetar på traditionella arbetstider eller där alltfler föräldrar är ensamstående. Enligt undersökning 2005 erbjuder ungefär varannan kommun barnomsorg , nätter och . I 60 kommuner finns efterfrågan, men inga nattdagis i bruk. Men denna möjlighet att finna ett fungerande nattdagis varierar stort i dagens . Huruvida kommuner ska vara skyldiga att ordna barnomsorg även , och nätter ska nu avgöras av Regeringsrätten och kan komma att få stor betydelse för alla kommuner. Bakgrunden är föräldrar som fått barnomsorg indragen och överklagat till både länsrätt och kammarrätt. Ärendet ska nu avgöras i högsta instans. I skollagen står förvisso redan att kommunen är skyldig att ordna förskoleplatser i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, men trots detta nekas många nattarbetare detta.
mot · GW02Ub461 · 2008-10-05 00:00:00 — Avgiftsfri mat i gymnasieskolorna tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att skolmaten i gymnasieskolan ska vara gratis för eleverna i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor. är skolmaten i den obligatoriska avgiftsfri i . I gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, har huvudmannen rätten att ta ut avgifter för skolmaten. Så sker också i ett mindre antal gymnasieskolor, såväl kommunala som fristående. har gymnasieskolan utvecklats till en skola som i princip alla ungdomar går igenom. Att i den situationen bibehålla möjligheten att ta ut avgifter för skolmaten i gymnasiet ter sig som en föråldrad tradition. Det finns flera skäl till att stärka rätten till gratis skolmat, även vid gymnasieskolorna. Dels att en så stor andel av ungdomarna går i gymnasiet att den kan ses som allmän rättighet. Dels att eleverna behöver en näringsriktig måltid i skolan för att klara av att prestera optimalt i undervisningen. Detta får inte vara beroende av att föräldrarna betalar skollunchen. Betalningen för skolmaten verkar mera leva kvar som ett gammalt minne från då man fick ta ut elevavgifter. Därför är det att införa rätten till gratis skolmat även i såväl kommunala som fristående gymnasieskolor.
mot · GW02Ub463 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa fribeloppet för studenter. Studenter får studiemedel fördelat på en bidragsdel och en lånedel. Hur mycket en student vill låna är upp till den enskilde. Det finns dock omständigheter som påverkar studentens valmöjligheter. Det gäller det så kallade fribeloppet som är den högsta inkomst som en student får ha utan att studiemedlet minskas. , , har en regel som innebär att de studenter som tjänar egna pengar under sin studietid kan få sitt studiemedel sänkt. ligger fribeloppet för heltidsstudier på per halvår. Tjänar man mer än detta belopp så minskas både studiebidrag och studielån. Ekonomin för landets studenter är tuff och nästan hälften av alla studenter har ett extrajobb vid sidan av studierna. Ett extrajobb och är ofta en förutsättning för att klara försörjningen. får studenter i regel inget studiemedel. Den ekonomiska lösningen är naturligtvis att arbeta mellan terminerna. Både studiebidraget och studielånet påverkas dock av fribeloppet, studiemedelssystemets tak. Många studenter löper därför stor risk att tvingas återbetala studiemedel . En konsekvens av detta blir därför att många studenter jobbar svart. Enligt beräkningar är det så många som en fjärdedel av landets studenter som arbetar svart. En av anledningarna är naturligtvis de enormt höga marginaleffekter som studenten upplever när man har fått en inkomst utöver fribeloppet. Fribeloppsgränsen är således för många ett problem. Det är viktigt att människor ges möjlighet att arbeta för att dryga ut kassan, och det handlar också om möjligheten att komma närmare arbetsmarknaden och hitta kontakter . Det bör därför vara upp till varje enskild individ att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelen i studiemedlet påverkas. Det bör inte vara staten som begränsar hur mycket en student får tjäna. Det ska löna sig att arbeta.
mot · GW02Ub465 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för avknoppningar. Friskolereformen tillkom i syfte att öka den pedagogiska mångfalden och konkurrensen inom utbildningsväsendet. Genom att tillåta och uppmuntra alternativa driftsformer och pedagogiska strategier vid sidan av den kommunala utbildningsverksamheten har fler alternativ uppstått och den enskildes valfrihet har stärkts avsevärt. Detta har dessutom tvingat fram en konkurrens mellan skolor, vilket tydligt stärkt utbildningskvaliteten i hela skolväsendet. När de kommunala skolorna inte längre kunnat ta inflödet av elever för givet utan tvingats konkurrera med fristående aktörer för sin överlevnads skull har trycket på förbättringar av undervisningens innehåll ökat. Ett viktigt inslag i denna utveckling är fenomenet med avknoppningar som parallellt med nyetableringen av friskolor starkt bidragit till den ökade konkurrensen inom skolans värld. Med detta åsyftas en överlåtelse av ägar- och huvudmannaskapet av tidigare kommunala skolor till skolpersonalen som då iklätt sig rollen som nya friskoleutförare. Därmed har de anställda bättre kunnat påverka den egna arbetssituationen. Det huvudsakliga motivet till avknoppningar har dock varit att bryta den rådande monopolsituationen där det offentliga står för en överväldigande majoritet av landets skolor. Situationen inom har varit mest angelägen. En stor del av förklaringen till detta ligger i svårigheten för nya utförare att hitta geografiskt sett strategiska undervisningslokaler. Möjligheten att slå sig in som aktör på gymnasiesidan har t.ex. varit avsevärt mycket enklare då gymnasieelever till följd av sin ålder är väsentligt mer rörliga. Få småbarnsföräldrar går med på att låta sina barn själva åka långa vägar till skolan. Dessutom är skolornas möjligheter till mer nischade profileringar större inom gymnasieskolan av naturliga skäl. Det ideala valet av grundskola för elever och föräldrar är därför oftast den mest närliggande skolan. Just därför att det är och har varit ytterst svårt att slå sig in som friskoleaktör inom har avknoppningar blivit ett centralt instrument för att öka kvaliteten och mångfalden inom skolan. Ovanstående frågeställningar är onekligen starkt politiskt laddade och inte minst juridiskt intressanta då rättsläget är oklart. Vår befintliga lagstiftning ger helt enkelt ingen klar vägledning om hur avknoppningar skall genomföras. Till följd av detta utredde Statskontoret frågan på begäran och kom fram till slutsatsen att det inte är möjligt för kommunen att rikta ett sådant erbjudande [en avknoppning] till de anställda. Ingen vidare konklusion nåddes och regeringen har inte vidtagit vidare åtgärder för att finna en lösning på frågan. Detta är mycket olyckligt då avknoppningsarbetet nu mer eller mindre avstannat, vilket bromsat upp arbetet att utöka valfrihet, mångfald och kvalitet inom skolan och inom andra välfärdsområden. Med anledning av detta bör regeringen skyndsamt se över regelverket för avknoppningar.
mot · GW02Ub472 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att på skapa ett internationellt forskningscentrum för utbildning och kunskap kring liv och miljö i . är ett av mest välbesökta turistmål i centrum av . I denna region bor det cirka 85 miljoner invånare, vilket gör regionen till en av de mest expansiva i . och har en speciell och attraktiv natur med många vackra kustområden. För liksom för länderna kring är miljö lika viktig för den bofasta befolkningen som för turistnäringen. miljö är inte bara ett problem och ansvar för utan det är minst lika viktigt och ansvarsfullt för alla länder runt . Det krävs kraftfulla politiska insatser och samarbete mellan länderna i för att förbättra miljön i . I har vi kommit långt i arbetet med 16 ambitiösa miljökvalitetsmål, varav ett miljömål innebär att havsmiljön i måste förbättras. Med , klassat som ett särskilt känsligt havsområde, bör samlat arbeta med forsknings- och miljöövervakning av miljöproblem. bör i detta ta initiativ till ett internationellt forskningscentrum för utbildning och kunskap kring liv och miljö i . Det bästa försvaret mot ekologiska problem är god kunskap och forskning på området. med sitt läge i , med en allt mer internationell Östersjöprofil och med en bra högskola skulle med största framgång kunna utgöra platsen för ett sådant internationellt forskningscentrum.
mot · GW02Ub473 · 2008-10-02 00:00:00 — Studenters villkor vid sjukdom tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av villkoren för studenter som blir sjuka. Ett land som måste konkurrera med kunskap. Det kräver bra villkor för landets studenter. Det gäller både när de studerar och när de blir sjuka. lever många studenter på mycket små marginaler och många är beroende av egna eller närståendes ekonomiska resurser. Precis som övriga människor kan studenter bli sjuka. Men villkoren för studenter vid sjukdom är i många avseenden sämre. Studenter har till exempel en karenstid . Vid sjukdom riskerar därför många studenter bli än mer beroende av närståendes ekonomiska resurser för att klara sitt uppehälle. Studenterna behöver ett bättre skydd vid sjukdom och vi anser därför att det behövs en översyn av villkoren för studenter som blir sjuka.
mot · GW02Ub474 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en personalförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Basen i hälso- och sjukvården är medarbetarna, till exempel läkare, sjuksköterskor, kuratorer och andra som arbetar i den nära vården. kom årliga rapport om personaltillgången. Om inte upprustningen av svensk välfärd bara skall vara ord, krävs en långsiktig personalförsörjningsidé som stöd till kommuner och landsting som ropar högt efter kvalificerad personal. Det skall vara en långsiktigt hållbar plan som sträcker sig över tidscykler och som ser till hela välfärdssektorn. Frågan om den framtida personalförsörjningen inom vården måste lösas långsiktigt. Kvalitetsupprustningen av svensk välfärd kräver många och fler medarbetare. Därför behöver regeringen ta ett helhetsgrepp om morgondagens välfärdsmedarbetare och arbeta fram en långsiktigt hållbar personalförsörjningsplan. Det är viktigt att något sker skyndsamt då det tar innan dagens utbildningsinsatser syns i verkligheten på till exempel vårdcentraler runt om i landet. Man behöver se över försörjningen/utbildningen av all hälso- och sjukvårdspersonal, men särskilt för läkare där signalerna om kommande personalbrist är oroande. I en översyn måste man även se till personalsituationen i förhållande till hur bristen ser ut i storstäderna såväl som i mindre städer och på landsbygden. För svensk äldrevård har alliansregeringen redan tagit ett helhetsgrepp och tillsatt en utredning för att kunna göra långsiktiga, hållbara beslut. bör man göra något liknande för hälso- och sjukvården. är efterfrågan på läkare större än tillgången, enligt bedömning. Antalet allmänläkare förväntas till och med att sjunka . kommer det att saknas drygt 4000 läkare enligt prognos. Det är allvarliga signaler som kräver åtgärder redan nu då utbildningstiden för en läkare är . Bristen på till exempel allmänläkare i öppenvården ger längre väntetider, dålig kontinuitet och högre kostnader när de ersätts med så kallade stafettläkare. Att ha en långsiktig försörjning, kompetensutveckling och bemanning är en utmaning för hela landet men den kan bli särskilt stor för kommuner utanför storstäderna, så som till exempel kommuner i .
mot · GW02Ub475 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av förändringar i utbildningen för sjuksköterskor med anledning av den nya utbildningsstrukturen. har vårdutbildningarna reviderats påtagligt. Det har medfört många goda effekter i form av nya kurser, och därmed har nya kunskaper tillförts de studerande. Detta gäller såväl på gymnasienivå som på högskolenivå. Dessutom har möjligheterna att läsa på distans ökat. För studerande på sjuksköterskeutbildningen på högskolenivå har forskningsinriktning påtagligt utökats. Det är naturligtvis oerhört viktigt för yrkets utveckling. Behovet av omvårdnadsforskning är stort. Eftersom utbildningen inte förlängts har forskningsinriktningen skett på bekostnad av det praktiska arbetet med avancerad omvårdnad. De studerande som sökt in på utbildningen efter ett teoretiskt gymnasieprogram får därför en alltför kort praktisk-klinisk kunskapsbas och får svårt att diagnostisera och behandla patienten på en avancerad nivå i början av sin yrkeskarriär. Under sin praktiska studietid händer det inte sällan att undersköterskor måste vara handledare i direkt vårdarbete. Vi står också inför en stor generationsväxling inom vårdsektorn, vilket innebär att många med stor erfarenhet av vårdarbete och handledning lämnar yrket, vilket ställer allt större krav på dem som ska ersätta alla pensionsavgångar. Sammantaget ger detta att det behövs en förändring av utbildningsstrukturen för sjuksköterskeutbildningen. Det är i det sammanhanget viktigt att se den framtida vården i ett bredare perspektiv där sjuksköterskans roll inom den kommunala äldrevården blir en viktig del i utbildningen. Det behövs också en översyn som inriktar sig på att kvalitetssäkra den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och att de studerande får möjligheter att erhålla kunskaper som inriktas mot avancerat kliniskt vårdarbete med tillhörande forskning. Ett annat tänkbart sätt att underlätta sjuksköterskans inträde på arbetsmarknaden kan vara ett målinriktat traineeprogram och att poängtera handledarens roll under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen.
mot · GW02Ub476 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet. har ett generöst system i fråga om studiemedel för den som efter avslutade gymnasiestudier vill gå vidare till högre studier. är studierna åtminstone i teorin helt gratis. Det tillkommer förvisso de facto en kännbar kostnad för studenten om denne, som de flesta gör, väljer att köpa sin kurslitteratur istället för att låna densamma vid ett bibliotek. som det svenska systemet är generöst i dessa bemärkelser är det hämmande i den betydelsen att det inte låter studenten arbeta vid sidan om studierna i den omfattning som studenten vill och kan. Om studenten råkar arbeta lite för mycket och tjänar lite över det s.k. fribeloppet drabbas denne genast av återkrav från CSN. Det är uppenbart så att det för studenten inte lönar sig att arbeta i alla lägen. Tvärtom är studenten mer eller mindre tvingad att inte arbeta i den omfattning som studenten själv ofta vill. Förvisso finns det mycket väl en poäng med att själva bidragsdelen kan begränsas om studenten visar sig kunna försörja sig själv, men däremot är det väsentligen mindre rimligt att lånedelen påverkas på det sätt den gör . Lånen är just lån som studenten kommer att betala tillbaka. Däremot om studenten får arbeta i den omfattning studenten kan och vill vid sidan av studierna och på så sätt kan välja att åtminstone inte låna maxbeloppet är det bara positivt för den enskilde som slipper skuldsätta sig lika mycket. Konstruktionen med fribeloppet ställer också till andra problem för den som studerar och vill och kan arbeta. Svårighetsgraden i olika högskolekurser är mycket varierande även inom ett och samma utbildningsprogram. Om av en termin innehåller svåra kurser som kräver mycket studietid behöver det inte alls vara så att resterande del av terminen kräver samma studietid eller vice versa. Detta kan vara mycket svårt för studenten att veta i förväg när denne ansöker om studiemedel inför terminen. Min åsikt är att studenten inte ens skall behöva fundera på om han kan ägna mer tid åt att arbeta när svårighetsgraden i studierna tillfälligt går ned. Det skall enligt min mening vara självklart att studenten skall kunna arbeta och försörja sig själv hur mycket denne vill utan att det sätter några käppar i hjulet. Sedan skall man inte glömma i sammanhanget att om studenten arbetar betalar förstås studenten skatt. Det finns de som anför att fribeloppet måste finnas eftersom studenterna annars inte sköter sina studier lika väl. Detta vill jag avfärda. Snarare är det så att vi måste låta studenterna ta ansvar för sina studier. Därför är det för mig viktigt att vi gör allt för att kunna ta bort det s.k. fribeloppet.
mot · GW02Ub477 · 2008-10-06 00:00:00 — Engelska redan i förskolan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa undervisning i engelska redan i förskolan. Vi lever i en allt mer internationell värld där människor möts över gränser och där studenter ofta åker utomlands för att studera och finna nya intryck. Vår möjlighet att kommunicera kan därför inte längre hindras av språkbarriärer när många arbeten också kräver allt större språkkunskaper. är vårt andra språk i engelska. Engelskan har intagit rollen som det dominerande språket världen över och är det officiella språket i 53 länder. Lägger man därtill samtliga länder där engelskan har en särskild ställning talas det sammanlagt av närmare två miljarder människor. Engelska är ett kärnämne i den svenska skolan som alla grundskoleelever måste kunna och bli godkända i för att ha möjlighet att gå vidare till högre studier. Därför finns det all anledning att lyfta fram och stärka dess roll i undervisningen. Efterfrågan på ökade språkkunskaper har blivit allt större, och en förmåga att använda engelska är därför nödvändig vid studier, resor och yrkesmässiga relationer. Införandet av engelskundervisning redan i förskolan syftar därför till att tidigt utveckla den kommunikativa förmågan i engelska, vilket är nödvändigt för internationella kontakter, en allt mer globaliserad arbetsmarknad samt inte minst för att elever tidigt skall kunna ta till sig den snabba utveckling som sker genom IT-samhället. Flera forskningsresultat visar på hur viktigt det är att lära sig att ha ett eget modersmål, där man kan kommunicera med alla uttryck som kroppsspråk, fakta och känslor. Men forskningen visar också att man är mycket öppen för nya intryck och språkinlärning, när man är . I de förskolor/skolor både inom och utom där man har tvåspråksundervisning leder detta ofta till att man förbättrar sig i båda språken på ett påtagligt sätt, och får en livslång färdighet i dessa språk. Det är dock mycket viktigt att språkinlärningen sker på ett pedagogiskt riktigt sätt, och att det blir på barnets villkor. En tidigare engelskundervisning stärker också elevens kunskaper i engelskt tal och skrift som analysförmågan förbättras och rustar för framtida högre studier där man exempelvis ofta kommer att stöta på engelsk litteratur. av kurserna på vårt lands universitet och högskolor bedrivs också helt eller delvis på engelska. Skall även framöver behålla sin framskjutna position med goda resultat i engelska krävs det därför att engelska som vårt andra språk får en större och tydligare roll i undervisningen redan i förskolan och i . Därför anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att införa engelskundervisning för barn redan i förskolan.