mot · GW02Ub526 · 2008-10-05 00:00:00 — återstår mycket att göra för att skolan ska lyckas förmedla kunskap och skapa intresse och engagemang för naturen och miljön. Klimatpåverkan och miljöförstöring är frågor som engagerar många barn och unga, finns risken att allvaret i frågorna leder till oro och en känsla av hopplöshet. Men insikten om att även något så allvarligt som klimathotet kan bemötas med kunskap gör det lättare att se möjligheterna. Skolan spelar en viktig roll i detta sammanhang. Dagens ungdomar måste rustas för att ta emot morgondagens globala miljöutmaningar. Prorektor vid har uttryckt detta på ett bra sätt: För att kunskap ska kunna bidra till hållbar utveckling räcker det inte med att samband klarläggs och förstås. Insikterna måste förädlas och omvandlas till ett handlande som bidrar till hållbar utveckling. 9.2.1Tillgång till kunskap och information för lärare och elever För bara upplevdes inte klimatfrågan som en stor fråga. Verksamma lärare som gick lärarutbildningen för sedan måste få fortbildning för att kunna hantera denna stora och komplicerade fråga i klassrummen. Ett antal frivilligorganisationer anordnar fortbildning på området, och det är viktigt att huvudmännen gör det möjligt för lärarna att ta del av utbildningen. Lärarnas möjligheter att på egen hand öka sina kunskaper behöver också stärkas. Flera statliga myndigheter har fått skära ned på sitt informationsarbete om miljöfrågor för att det har klassificerats som opinionsbildning som inte ska få förekomma. Det drabbar inte bara lärarnas, utan även elevernas, möjligheter att få tillgång till kvalitativa underlag. Klimatfrågan har en tendens att vara så viktig och intressant att andra miljöfrågor kan överskuggas. I själva verket hänger klimatfrågan samman med en lång rad andra miljöfrågor. Ekosystemen och den biologiska mångfalden är ett sådant område. har natur- och kulturdebattörer uppmärksammat att allmänbildningen om växter och djur brister. ArtDatabanken vid SLU driver kunskapsprojekt om 50000 arter av djur, växter och svampar. De skapar bra underlag som ger skolorna bättre möjligheter att arbeta med biologi. Inom ramen för projektet har flera lyckade lärarutbildningar och elevmaterial tagits fram. Ökade resurser för att koppla samman det svenska artprojektet med skolan behöver tillföras framöver. 9.2.2Hållbar utveckling i kursplanerna Hållbar utveckling är ämnesövergripande och för att tydliggöra vikten av frågorna vill att samtliga kursplaner i ses över med utgångspunkt från att hållbar utveckling ska vara ett genomgående perspektiv i utbildningen. Det kan finnas anledning att stärka perspektivet för att säkerställa kunskapsnivån på området. 9.2.3Hållbar skola i praktiken Teori och praktik borde hänga samman i skolans värld. Om eleverna på lektionen exempelvis lär sig vad som är bra att äta för miljöns och klimatets skull och sedan serveras mat som inte på något sätt anpassats till detta, så hänger inte teori och praktik ihop. Eller om de gör en undersökning som visar att kollektivtrafik, cykling och gång är bra för såväl hälsa som klimat, men blir skjutsade till skolan i bil. Inlärningen förbättras när teori och praktik hänger ihop. Att arbeta med att göra sin skola mer miljö- och klimatanpassad är därför något som måste hänga samman med att utveckla ämnen, läroplaner och lärarnas pedagogiska förmåga. De skolor som certifierar sig enligt Grön Flagg, eller ingår i andra liknande projekt, har ett aktivt arbetssätt för att motverka dessa krockar mellan teori och praktik. Dessa bör främjas. Trafiken kring landets skolor är ett hot mot elevernas säkerhet och ett problem för miljön. På många håll behövs en översyn av den lokala planeringen kring varje skola. Det är alltför vanligt att man med bil kan komma nästan ända fram till skolporten. Ett nationellt projekt bör initieras för att ta fram kunskap och idéer kring hur skolvägarna kan säkras och biltrafiken till och från skolor minskas. Vi tänker oss att , , och Kommuner och Landsting gemensamt utformar projektet som på lokal nivå bör involvera relevanta aktörer som representanter för kommunen, skolor, kollektivtrafik, polis och så klart barn och föräldrar. Barn och ungdomar måste kunna cykla trafiksäkert till skolan i större utsträckning än och det behövs alternativ som gör skolskjutsandet med bil till ett undantag i stället för en regel. Hyltenstam och Tuomlea i Tvåspråkighet med förhinde?,, (1996), s. 40. lägesbedömning 2007, rapport 303, s. 27. , Flera språk fler möjligheter, rapport 228 (2002), s. 19. lägesbedömning 2007, rapport 303, s. 66. Gymnasieförordningen 5 kap. 4 §. Myndigheten för skolutvecklings förslag till Nationell strategi för utbildning av nyanlända barn och ungdomar, s. 9. av åtgärdsprogram och särskilt stöd i (2003).