mot · GW02C448 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt mål för energieffektivisering inom bostadsbeståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nytt teknikneutralt stöd för energieffektivisering inom bostadssektorn.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nytt stöd för fördjupad miljö- och energiutredning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa kraven på energieffektivisering och energihushållning vid renovering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skärpta energikrav vid nybyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om krav på individuell mätning av debitering av varmvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja installation av solvärme.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utökning av antalet , behovet av satsningar på komvux och en översyn av kursplanerna för gymnasiets byggprogram.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en arkitekttävling i energisnålt byggande och samordnad teknikupphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att komma till rätta med förseningarna av arbetet med energideklarationerna. 1 Yrkandena 2, 3 och 7 hänvisade till NU. 2 Yrkande 8 hänvisat till UbU. En ökad energieffektivisering i bostäder är ett prioriterat område i de grönas klimatpolitik. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning. För att rejält minska bostäders energianvändning måste både nybyggda och befintliga bostäder blir avsevärt mer energieffektiva. Därför behöver stora energibesparande åtgärder vidtas i hela bostadsbeståndet . Flera åtgärder har bidragit till att minska energianvändningen, men utvecklingen går för långsamt och det är osäkert om energimålen hinner uppfyllas . Trots att det har skett en energieffektivisering har den totala energianvändningen i bostadssektorn legat på en i stort sett oförändrad nivå. Flera oberoende bedömningar visar att det går att spara runt energi i bostadssektorn, vilket motsvarar nästan hälften av den energi som används till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler. Olika hinder bidrar dock till att många lönsamma energiinvesteringar inte kommer till stånd. Det handlar t.ex. om höga kostnader för ny energiteknik och brist på kunskap i branschen. Det finns därför ett stort behov av åtgärder som kan överkomma dessa hinder. Det krävs ingen komplicerad teknik för att bygga energieffektivt, utan det handlar om en kombination av beprövade byggtekniska åtgärder i kombination med ett långsiktigt helhetstänkande. Flera goda exempel visar att det går att bygga extremt energisnålt på ett lönsamt sätt. Trots detta är det fortfarande en stor del av de nybyggda bostäderna som inte når upp till de energikrav som gäller. I befintliga bostäder väntas endast en liten del av alla lönsamma energiåtgärder ske spontant i samband med kommande renoveringar. Flera lyckade renoveringsprojekt har visat att det är möjligt att uppnå en halvering eller mer av energianvändningen genom enkla tekniska åtgärder, och det finns en stor potential att åstadkomma betydande energibesparingar. Framför allt de bostäder som byggdes inom miljonprogrammet står inför omfattande renoveringar. Många av husen har dålig energiprestanda, och här finns en unik chans att nå en snabb och kostnadseffektiv minskning av energianvändningen. Vi måste också se till att stimulera en ökad användning av förnybar energi från solfångare, solceller och vindkraft. Men om inget görs nu kommer det snart att vara . För att drastiskt minska bostadssektorns energianvändning behövs en tydligare politisk riktning och effektiva styrmedel, men den borgerliga regeringen har inte visat någon handlingskraft i frågan. I den här motionen presenterar vi riktlinjerna för en långsiktigt hållbar och klimatsmart bostadspolitik tillsammans med en rad konkreta åtgärdsförslag. Detta åstadkommer något den nuvarande regeringen misslyckats med: att skapa en hållbar bostadssektor som bidrar till en minskad klimatpåverkan och lägre energianvändning som fler jobb skapas och en grön teknikutveckling stimuleras. 3Bostadssektorns energianvändning och klimatpåverkan Energianvändningen i har ökat , men i bostadssektorn har den varit i stort sett . Den energieffektivisering som skett har till stor del motverkats av att de uppvärmda ytorna har ökat. Det har dock skett en stor förändring i sammansättningen av energislag . Högre energiskatter har lett till att olja till största delen ersatts av värmepumpar, pellets och fjärrvärme för uppvärmning. 3.1Nuläge och framtida utveckling Bostadssektorn står för mellan av koldioxidutsläpp (beroende på hur de totala utsläppen beräknas). Utsläppen har minskat markant , vilket främst beror på att oljeuppvärmningen till stora delar ersatts med andra energislag. av energianvändningen i bostads- och servicesektorn, eller , går till uppvärmning och varmvatten. Flerbostadshus byggda har högre energianvändning för uppvärmning än övrigt bestånd. Efter en nedgång har energianvändningen i nybyggda bostäder åter ökat för att nu vara tillbaka på samma nivå som . Bostäder som byggs når i genomsnitt inte upp till de energikrav som gäller för nybyggda bostäder. Flerbostadshus byggda förbrukar i genomsnitt 160 kWh/kvm. Installation av värmepumpar har ökat , vilket är en bidragande orsak till den minskade energianvändningen för uppvärmning. Andra faktorer är det relativt låga bostadsbyggandet och den energieffektivisering som skett genom förbättrad isolering och förbättrade verkningsgrader. En ökad energieffektivisering genom åtgärder som isolering och byte till energieffektiva fönster väntas ytterligare minska uppvärmningsbehovet för flerbostadshus. Andelen biobränsle för uppvärmning i bostäder väntas öka något fram . har användningen av hushållsel i bostadssektorn fördubblats trots att hushållens vitvaror blivit mer energieffektiva. Teknikeffektiviseringen äts upp av den stigande elanvändningen som beror på att fler hushåll med ökade inkomster använder alltfler elektriska apparater till fler användningsområden med en längre utnyttjningstid. De ökade bostadsytorna och en ökad användning av elvärme och komfortvärme har också medfört en ökning i elanvändningen. Elvärmeanvändningen i bostadssektorn väntas fortsätta ligga på en stabil nivå. använder närmare 300000 småhus och drygt 2000 lägenheter direktverkande el som huvudsaklig uppvärmningskälla. 4Energieffektiviseringsarbetet i det befintliga bostadsbeståndet Många bostadsbolag bedriver energieffektiviseringsarbete i någon form, men ambitionsnivå, kontinuitet och omfattning varierar stort. Åtgärderna kan i ett första steg vara att optimera driften och att minska värmeförlusterna genom att förbättra husets klimatskal. Vanligen handlar det då om tilläggsisolering på vindar och fasader, injustering av värmesystem, ventilationsåtgärder och byte till energieffektiva fönster. Endast ett litet antal bostadsbolag har infört individuell mätning och debitering av värme och varmvatten. Här följer en översiktlig genomgång av olika åtgärder som aktörer i bostadssektorn vidtagit för att minska energianvändningen. Den största delen av flerbostadsbeståndet har ersatt oljeuppvärmning med andra energislag, och fjärrvärme utgör nu den helt dominerande uppvärmningsformen för flerbostäder. värmdes tre fjärdedelar av arean i flerbostadshus med fjärrvärme, varav en stor del är biobaserad. av arean i flerbostäder värms med olja. I småhus sker av uppvärmningen med enbart olja. Solenergi används i viss utsträckning . Ett fåtal bostadsbolag har installerat någon form av solenergi. handlar det om enstaka pilotprojekt snarare än en systematisk satsning. Några viktiga undantag finns dock där solenergi används på ett systematiskt sätt i stora delar av beståndet. När det gäller solenergins framtida potential är det många bostadsbolag som ställer sig positiva. Klimatskalet utgörs av husets yttre hölje, det vill säga väggar, golv, tak, fönster och dörrar. Innekomforten försämras och energibehovet ökar om klimatskalet är dåligt isolerat och läcker värme. Åtgärder för att förbättra klimatskalet, exempelvis fönsterbyten och isolering av tak och fasader, är relativt kostsamma. Det finns en energieffektiviseringspotential på när det gäller klimatskalet. uppskattar att 750 000 lägenheter i miljonprogrammet har behov av bättre fönster, men exakt hur stort behovet är i hela bostadsbeståndet är svårt att veta. 4.4Styr- och reglertekniska åtgärder En väl fungerande drift och förvaltning är betydande för att få ned den totala energianvändningen i en byggnad. Systematiska och kontinuerliga driftåtgärder ger en minskad energianvändning till en relativt liten kostnad. Många bostadsbolag har lagt stora resurser på injusteringar av värmesystem, i vissa fall kombinerat med individuell energimätning. En del bostadsbolag har infört central styrning av energisystemet som ett led i driftoptimeringen. Det innebär att man snabbt kan justera värmen vid väderomslag. Injustering av värme- eller ventilationssystem syftar till att få en jämn värmefördelning och en lagom temperaturnivå i huset. Genom detta kan medeltemperaturen sänkas, vilket minskar energianvändningen. Det vanliga är att man injusterar mot en rumstemperatur på ca . En grads sänkning innebär en minskad energiförbrukning på . Det finns ett stort antal lägenheter i behov av injusteringsåtgärder, och därför är det angeläget att kunskaper och erfarenheter av den här typen av arbete sprids i branschen och att tillgången på experter som kan utföra arbetet är god. Värmeåtervinning innebär att man återvinner en del av värmen i inomhusluften med hjälp av en mekanisk från- och tilluftsfläkt (FTX) med värmeväxlare. Det finns en stor potential att spara energi genom ventilationsåtgärder i flerbostadshus. I merparten av miljonprogramsbeståndet finns ingen värmeåtervinning av frånluft, och ventilationsåtgärder kan uppskattningsvis ge en energibesparing på . 4.7Individuell mätning/debitering av värme och vatten De flesta som bor i lägenhet har värme och varmvatten inbakat i hyran, vilket gör att man ofta saknar incitament att minska sin energianvändning. Genom individuell mätning och debitering av värme och varmvatten (IMD) får de boende möjlighet att styra över sitt energibeteende och få sänkta energikostnader. har av lägenheterna i flerbostadshus infört IMD, varav merparten finns i allmännyttan. Vattenmätning är i princip alltid en lönsam åtgärd som kan leda till en minskad förbrukning på mellan . När det gäller individuell mätning och debitering av värme finns det dock en del svårigheter med att få systemet rättvist. Värmen i ett hus är inte jämt spridd utan beror på lägenhetens placering, och detta måste man kompensera för på något sätt. 4.8Informationsåtgärder för att förbättra hushållens energibeteende Den ökade användningen av hushållsel hänger delvis samman med att antalet elektriska apparater har ökat och att hushållens energibeteende förändrats på flera sätt. En stor effektiviseringspotential ligger i att få hushåll att bete sig mer energieffektivt. För att få hushållen att spara energi behöver energianvändningen synliggöras för konsumenten. Att införa individuell mätning och debitering av värme, el och varmvatten i kombination med informationsinsatser kan här vara en effektiv åtgärd. Generellt arbetar bostadsbolag i varierande utsträckning med att ändra beteendemönster. En del har framgångsrikt kombinerat vattensparprojekt och införande av individuell mätning med information till hyresgäster om hur de kan spara energi. Erfarenheter från bostadsprojekt inom de lokala investeringsprogrammen (LIP) visar att de boendes grad av delaktighet i beslut och genomförande har stor betydelse för det slutliga resultatet. Utvärderingar av LIP-projekt visar att smarta tekniska lösningar i kombination med ekonomiska incitament är det som gett störst beteendeförändring hos hushållen. Lägenheter byggda inom miljonprogrammet har i allmänhet högre varmvattenförbrukning jämfört med övrigt bestånd. Genom olika vattensparåtgärder kan varmvattenförbrukningen minskas . Åtgärder kan vara att byta till snålspolande armaturer, åtgärda läckage, byta stammar och justera element. Huvuddelen av allmännyttan har redan genomfört vattensparprogram, och det är i allmänhet en billig åtgärd som lönar sig . 5Bygga nytt passivhus och lågenergihus Passivhusteknik går ut på att bygga extremt välisolerat med ett tjockt klimatskal, dvs. mycket välisolerade väggar och tak samt fönster och dörrar som håller kyla och värme ute. Husen har en effektiv ventilation som återvinner värmen, s.k. FTX-system. Poängen med att använda ventilationssystemet för att sprida värmen är att man sparar in kostnader för ett separat värmesystem (t.ex. radiatorer). Genom att bygga med passivhusteknik blir behovet av tillförd energi litet. Rörelseenergi från människor, instrålad solenergi och värme från elektriska apparater ger en innetemperatur på . Husen saknar radiatorer, och behovet av tillförd energi under de kallaste dagarna tillgodoses av ett litet batteri i ventilationssystemet som drivs av el eller fjärrvärme. Många passivhus har även någon form av solenergi monterad på taken för uppvärmning av . Maximalt bör den köpta energin exklusive hushållsel för hela byggnaden inte överstiga 45 respektive 55 kWh/kvm/år (klimatzon söder resp. norr). Det är en myt att passivhus är kalla invändigt . Ett större dilemma är att bli av med solvärmen . För att undvika övervärme från solinstrålning har fönstren solskyddsfaktor och för att minimera värmeläckaget under kallare delar av året har fönstren låga u-värden. De måste vara placerade rätt i förhållande till solen och vara försedda med bra solavskärmare. Husens utseende skiljer sig inte mycket från vanliga hus. De tjocka väggarna ger lite djupare fönstersmygar och planlösningen för tankarna till 19301940-talens funktionalism med riktiga rum i stället för öppen planlösning. Husen har något mindre glasytor än vad senare års byggtrend uppvisat. Det krävs ingen komplicerad teknik för att bygga ett passivhus, men det krävs kunskap och helhetstänkande för att resultatet ska bli bra. Husen måste placeras rätt i förhållande till sol och vindar. Man måste också tillämpa ett långsiktigt perspektiv eftersom byggprocessen kräver längre avräkningstider för investeringar än vad som är traditionellt brukligt. Om man ser till husets hela livslängd ger dock det låga energibehovet en lägre totalkostnad jämfört med ett hus byggt på traditionellt vis. Utöver detta finns även begreppet minienergihus. För att få kallas minienergihus måste vissa krav uppfyllas. Kraven är inte lika omfattande som för passivhus, men ett minienergihus kan dock vara lika resurseffektivt som ett passivhus. Syftet är liksom för passivhus att minimera behovet av tillförd energi. Höga krav på innemiljön ställs, och komfortkyla får inte användas. Lågenergihus är en benämning som ibland också förekommer. Det handlar i stort sett om samma typer av tekniska lösningar, men till skillnad från passiv- och minienergihus saknar lågenergihus någon egentlig definition. Kraven på mängden tillförd energi för lågenergihus är lägre än vad byggnormen anger, men i allmänhet är de inte lika stränga som för passivhus. Flera större byggföretag har dessutom lanserat sina egna varianter av lågenergihus, vilket ytterligare bidrar till begreppsförvirringen. Men trots att det finns flera olika typer av lågenergihus är det passivhus som kommit att utgöra det dominerande konceptet för energisnålt byggande i . Begreppet passivhus utvecklades av tekn. , grundare av i , där också de första passivhusen byggdes . , och ligger i framkant på området. I utgör passivhus för nybyggnation, och planerar att införa samma norm . I dessa länder har konceptet även vidareutvecklats för skolor och kontorsbyggnader. Passivhusbyggandet i tog fart till följd av ett EU-projekt (Cepheus) som pågick 19982001. Syftet var att utveckla ny teknik genom olika demonstrationsprojekt och att ta fram en standarddefinition. Projektet resulterade i över 200 passivhuslägenheter runtom i . Och finns det finns det över 10 000 lägenheter byggda i passivhusstandard i , och . I finns endast runt 200 lägenheter (), men flera nya byggprojekt är på gång och det finns ett ökande intresse i byggbranschen. beräknas det finnas runt 700 lägenheter byggda enligt passivhusstandard i . Arbetet med att utveckla och sprida kunskap om passivhus i sker främst inom Forum för energieffektiva byggnader och hos aktörer som Passivhuscentrum. Forumet verkar för att minska energibehovet i fastighetsbeståndet både genom nybyggnation och vid renovering av befintliga byggnader. En publicerad avhandling från pekar ut främst två faktorer som hindrar att byggandet av passivhus tar ordentlig fart i . För det första saknas det kompetenta projektledare och för det andra är tillgången på en del tekniska komponenter begränsad. I samband med renovering av bostäder är det möjligt att spara stora mängder energi genom enkla tekniska åtgärder. Enligt en studie från finns en lönsam energieffektiviseringspotential för värme och el i bostäder och lokaler om totalt ca . För enbart uppvärmningsenergi uppgår potentialen till ca . beräknas endast av de ekonomiskt lönsamma åtgärderna genomföras, vilket förväntas leda till en total effektivisering om endast ca . Beräkningarna utgår från vad som väntas ske med nuvarande styrmedel. bedömer att det går att nå en energieffektivisering om i genom energibesparingsåtgärder i samband med renovering av bostäder. Besparingspotentialen överensstämmer storleksmässigt ganska bra med bedömningen från . Dessa fakta visar entydigt att det behövs en kraftfull satsning för att utnyttja hela den lönsamma effektiviseringspotentialen i bostadssektorn. För att öka genomförandet behövs fler verktyg som kan överkomma de hinder som bidrar till att bromsa energieffektiviseringstakten. Nedan listas några av de åtgärder som identifierat: Tilläggsisolering av väggar och tak bedöms ha en effektiviseringspotential på totalt . Åtgärderna är ofta lönsamma om de utförs i samband med fasadrenovering. Endast en mindre del av denna sparpotential tas till vara i , med undantag för vindsisolering som i allmänhet är en lönsam åtgärd som redan genomförts i stora delar av bostadsbeståndet. Byten av fönster bedöms ha en effektiviseringspotential på beroende på hur höga krav som ställs på energiprestanda. Åtgärden är oftast lönsam om det redan finns ett renoveringsbehov. Om hårdare energikrav ställs på ytterdörrar bedöms kunna sparas. Åtgärden är lönsam om dörren behöver bytas ut av andra skäl. Installationstekniska åtgärder för värme och varmvatten, bl.a. byte av varmvattenarmatur och bättre värmestyrning, beräknas ha en sparpotential på förutsatt att de mest energisnåla alternativen på marknaden väljs. Dessa är förhållandevis billiga och kostnadseffektiva som enskilda åtgärder. En förbättrad styrning av byggnaders värmesystem bedöms ha en sparpotential om ca . Det handlar t.ex. om injustering, driftövervakning och installationsåtgärder vilka ofta är lönsamma att utföra separat. Den största potentialen finns i de vattenburna uppvärmningssystemen. Åtgärder på klimatskalet minskar dock potentialens storlek. Dessa åtgärder är förhållandevis billiga att genomföra och kommer troligtvis att bli de vanligast förekommande åtgärdsförslagen i energideklarationerna. Ventilationstekniska åtgärder kan t.ex. handla om installation av värmeväxlare för återvinning av luftvärme i bostäder med frånluftsventilation eller utbyte av äldre värmeåtervinningsaggregat till mer energieffektiva. Sparpotentialen för dessa åtgärder uppgår till ca . För att åtgärderna ska vara lönsamma krävs att klimatskalet är tätt. En energisnålare belysning i trapphus och entréer bedöms ha en effektiviseringspotential om ca . Individuell mätning och debitering av värme och varmvatten (IMD). Antalet lägenheter med individuell mätning och debitering har ökat , men av lägenheterna i flerbostadshus (29 000 stycken) omfattas av IMD, varav merparten finns i allmännyttans bestånd. Individuell mätning och debitering av varmvatten är en lönsam åtgärd som ger en minskad varmvattenförbrukning på . Detta motsvarar en energibesparing på i hela beståndet av flerbostadshus. Individuell mätning och debitering av värme ger en minskad energiförbrukning för uppvärmning på , vilket motsvarar en energibesparing på totalt . Det är dock svårt att debitera de boende rättvist eftersom transmissioner genom väggar och solinstrålning gör mätningarna osäkra. 7Hinder och möjligheter till energieffektivisering Det finns stor potential till effektiviseringar och minskningar av energianvändningen i bostadssektorn. Det finns många goda exempel på framgångsrika renoveringsprojekt och nybyggnadsprojekt där man kraftigt minskat energianvändningen för både värme, varmvatten och el. I Lindåsen i , första passivhusbygge, används 68 kWh per kvadratmeter och år för värme, varmvatten och hushållsel. , ett nybyggt passivhusområde i beräknas förbruka 80 kWh per kvadratmeter och år. När det gäller ombyggnation är renoveringen av Brogården i det mest kända. Genom renoveringen som pågår just nu beräknas energianvändningen minska från 216 till 92 kWh och kvadratmeter. De här exemplen illustrerar de stora möjligheter till effektiviseringar som finns. är det ett stort problem att endast en mindre del av alla lönsamma energiåtgärder i bostadssektorn genomförs i praktiken. Frågan är hur det kommer sig att mycket inte sker spontant trots att det ofta är både privat- och samhällsekonomiskt lönsamt. Vi har konstaterat att det finns en potential att halvera energianvändningen för uppvärmning i bostäder, men för att detta ska ske behövs kraftiga politiska åtgärder. Den borgerliga regeringen gör alldeles för lite. ser behovet av att skapa nya och effektiva verktyg för att kraftigt minska bostadssektorns klimatpåverkan. Ett stort problem är otillräcklig kunskap och information om energieffektivitet. Dålig kunskap om energieffektivitet leder till att aktörer inte gör samhällsekonomiskt optimala val. Till en del kommer detta problem att försvinna i och med det arbete med energideklarationer av bostadsbeståndet som pågår just . Energideklarationerna kommer att öka kunskapen om potentialen till energibesparingar i beståndet. Redan nu finns dock signaler om att många energideklarationer kommer att bli ganska schablonmässiga. För att komma till rätta med det här föreslår vi ett stöd för fördjupad miljö- och energiutvärdering av bostäder som skapar utrymme för djupare analyser av enskilda byggnader där även finansieringen av energieffektiviseringar kan belysas på ett mer utförligt sätt. Även tillgången på ny och energieffektiv teknik är ibland dålig. Investeringskostnaden för ny teknik är dessutom ofta hög och tillgången på kapital begränsad. Det finns även problem som handlar om bristande kunskap om ny teknik. I byggindustrin finns stora affärsmöjligheter genom utveckling av energieffektiva byggprodukter, men dessa hinder bidrar till att bromsa upp nya marknader för energiteknik. Det investeringsstöd som vi föreslår syftar till att överkomma kapitalproblemet och ge en knuff framåt så att fler åtgärder genomförs. Brist på arbetskraft i installationsbranschen är ett annat problem. Flera bostadsbolag vittnar om att det är svårt att få tag på personer med tillräcklig energiteknisk kompetens. För att bygg- och fastighetsbranschen ska kunna klara av att genomföra nödvändiga energieffektiviseringsåtgärder framöver är det därför viktigt att se till att det finns en god tillgång på rätt utbildad arbetskraft. Mer insatser behöver därför satsas på att utbilda arbetskraft som kan arbete med energieffektivisering.