ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K299 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en riksdagshörna i . Det är viktigt att arbete förs närmare medborgarna för att stärka demokratin och öka delaktigheten. I ett stort och långsträckt land är dock förutsättningarna för närheten till parlamentet och dess viktiga arbete ytterst varierande. Trots att Internet gjort arbete mer tillgängligt för befolkningen är det ofta i mötet med politiker som intresset för politik grundas. kan skolklasser, pensionärsgrupper, organisationer och intresserade medborgare i utan större problem eller kostnader besöka . Detta är bra, men dock inte alla förunnat. Det är glädjande att inför möjligheten för skolklasser att söka ett resebidrag för besök i och . Detta bidrag gör lite rundare och kommer förhoppningsvis också leda till en betydligt större spridning på besöken än vad vi kan se . Men det får inte stanna vid detta, fler insatser måste aktivt göras för att flytta och dess viktiga arbete närmare folket. har riksdagshörnor runtom i landet. På stadsbiblioteken i , , och kan man träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor kring det politiska arbetet. Det är också möjligt att använda datorer för att själv söka information via webbplats och även att titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Det finns dessutom tillgång till allt tryckt informations- och undervisningsmaterial från . Tanken är att på så sätt stärka demokratin, ge riksdagspolitiker en lokal bas för möten med allmänheten, öka förståelsen för de politiska processerna och föra riksdagsarbetet närmare medborgarna. Dessa riksdagshörnor är ett bra initiativ som vi anser bör fortsätta att utvecklas, och det är dags även för de nordligaste delarna av att komma närmare . Därför bör inrätta en ny regional riksdagshörna i . Denna regionala riksdagshörna skulle även kunna bli ett försök där man också integrerar EU-information för att på det sättet även flytta EU närmare medborgarna.
mot · GW02K300 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den svenska förvaltningsmodellen. Den svenska förvaltningsmodellen skiljer sig på ett avgörande sätt från vad som tillämpas i de flesta länder. Den mycket skarpa skiljelinjen och ansvarsfördelningen mellan departementen och myndigheterna har fördelar och nackdelar. För de allra flesta medborgare är det svårt att förstå att ett ansvarigt statsråd inte har rätt att ingripa när ett verk eller en myndighet agerar på ett sätt som strider både mot den allmänna rättsuppfattningen och mot fattade politiska beslut. Än mer obegripligt blir det när den ansvarige ministern inte ens har rätt att uttrycka en uppfattning i den aktuella frågan. Den svenska förvaltningsmodellen skapar därför genom sitt sätt att fungera en misstro mot hela det politiska systemet och är därför i förlängningen ett hot mot demokratin. Det är också en svårighet att få en bra demokratisk förankring i EU-samarbetet när så mycket av förhandlingsarbetet sköts av tjänstemän i verken och myndigheterna utan direkt koppling till departementen. I takt med att EU-samarbetet utvecklas så blir det allt tydligare att det finns svårigheter att tillämpa en helt annan styrningsmodell än våra samarbetspartners. Mot den här bakgrunden är det nu motiverat att ifrågasätta om den svenska förvaltningsmodellen verkligen är den mest ändamålsenliga. Det bör därför göras en översyn av styrningen av våra verk och myndigheter. En sådan översyn bör beakta både förvaltningspraktiska och demokratiska aspekter av olika förvaltningsmodeller.
mot · GW02K301 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändring av vallagen. Det senaste valet visade stora brister i nuvarande vallag. Man kunde rösta på ett parti till kommunfullmäktige i en kommun utan att partiet hade registrerade kandidater. Detta betydde att det i många kommuner var partier som fick mandat i kommunfullmäktige utan att det fanns någon som kunde besätta platsen. Det har hänt på flera ställen i landet att folk har blivit invalda utan sin vetskap för att någon skrivit deras namn på valsedeln, ibland utan att ens sympatisera med partiet i fråga. Detta skapar problem både för den invalda, och för vår demokrati då vi riskerar att få flera tomma stolar när ofrivilligt invalda avsäger sig sitt uppdrag. Därför måste vallagen ändras så att politiska partier måste ha registrerade namn på kandidater i det val som valsedeln gäller. Det är angeläget att ovanstående situationer inte kan inträffa i kommande val.
mot · GW02K303 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd av gemensam egendom. Den privata äganderätten har ett gott skydd i grundlagen. Det gemensamma, offentliga ägandet har det däremot inte. En knapp politisk majoritet kan, inte sällan driven av en fundamentalistisk nyliberal övertygelse, och i stor omfattning sälja ut gemensam egendom, ett gemensamt kapital som byggts upp och i en del fall spelar stor roll för att bära upp en solidarisk och jämlikhetsinriktad samhällsmodell. Den nuvarande borgerliga regeringens utförsäljnings- och privatiseringspolitik utgör en bra illustration till den problematik som bildar utgångspunkt för motionen. Till saken hör att det i vissa fall, det kan t.ex. gälla utförsäljning av statliga företag och allmännyttiga bostadsbestånd, i praktiken är omöjligt för en ny politisk majoritet att återställa det gemensamma ägandet. Därmed har viktiga politiska instrument vridits ur händerna på dem som vill driva en annorlunda politik. På bostadspolitikens område handlar det som exempel om att möjligheterna att motverka segregation och erbjuda en bostadsmarknad med större valfrihet kraftigt har försämrats. Frågan är alltså om det kan betraktas som demokratiskt rimligt att gemensamt ägande kan avyttras och strategiska politiska instrument förstöras så lättvindigt som är möjligt. Vårt svar är nej! Privatiseringspolitiken leder undantagslöst till att redan rika eller välbeställda blir ännu rikare och redan relativt fattiga blir ännu fattigare och ännu lite maktlösare. Den innebär också, vilket är ett huvudsyfte, att man mer eller mindre effektivt stänger möjligheterna att välja en annan väg och ordning på område efter område. Till detta bör redovisas en annan oro, även om den närmast rör finanspolitikens område, nämligen att en regering kan lockas att använda de pengar som flyter in som en följd av utförsäljningar av gemensam egendom till löpande konsumtion. Stora skattesänkningar, riktade till främst redan välbeställda, i kombination med utförsäljningar, där inkomsterna konsumeras, får betraktas som en utstuderad strategi för att underminera välfärden och det gemensamma. En motion med samma innebörd som denna har behandlats tidigare . Den borgerliga majoriteten valde då att hänvisa till de regler som gäller (det är naturligtvis dessa vi vill förändra) och till att den pågående grundlagsutredningen kan komma att behandla ett ämne som detta. Grundlagarna bör erbjuda ett bättre skydd för gemensam egendom. Omfattande och i det närmaste oåterkalleliga privatiseringar får inte ske på ett sätt som framstår som arrogant och demokratiskt lättvindigt. Regeringen bör alltså särskilt utreda hur ett förstärkt skydd för gemensam egendom skulle kunna utformas.
mot · GW02K305 · 2008-10-02 00:00:00 — Reklamregler för kommersiella tv-kanaler tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att harmonisera reklamregler för kommersiella tv-kanaler. finns ett strikt regelverk för kommersiella tv-kanaler som vill sända från . Reglerna reglerar i huvudsak reklaminslagens tid och intervall. finns på EU-nivå en ambition att harmonisera regelverket, vilket inte minst kom till uttryck i EU:s mediedirektiv . Regeringen bör nu agera i frågan och ändra de svenska reglerna så att det blir möjligt för kommersiella tv-kanaler att sända från utan regleringar rörande reklaminslagens tid och intervall.
mot · GW02K306 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa svenska e-postadresser. Ett officiellt språk är ett språk som specifikt anges vara ett sådant i länders, delstaters eller andra områdens konstitutioner eller lagar. De officiella språken används i ländernas offentliga administration och är de språk som lagar, domar och myndighetsbeslut avfattas på. De officiella språkens främsta syfte är att underlätta för landets invånare i deras kontakt med domstolar och andra myndigheter. Det svenska språket har inte ställning av officiellt språk i . Det är i sammanhanget relevant att påpeka att det svenska språket av olika skäl frångås i allt högre utsträckning till förmån för mer internationellt gångbara språk. Ett tydligt och symboliskt exempel där det svenska språket förringas är inom det svenska e-postsystem, där endast e-postadresser på engelska förekommer. Engelska må vara ett mer internationellt gångbart språk än svenska men är det en stor symbolhandling för ett land att ha sitt eget modersmål på e-postsystem. Det går inte heller att förutsätta eller ta för givet att hela befolkning med lätthet kan förstå eller uttrycka sig på ett främmande språk i dess kommunikation med den och dess tjänstemän. Inte heller tekniska argument bör anföras som stöd för det engelska språket. Även svenska e-postadresser skulle kunna utformas på ett internationellt gångbart sätt; exempelvis skulle kunna ersätta domännamnet @foreign.ministry.se med @. Övriga departement torde kunna följa detta exempel. Svenska språket får inte diskrimineras längre särskilt inte inom det svenska i dess kommunikation med svenska medborgare. bör införa ett e-postsystem baserat på det svenska språket. Detta skulle vara en handling av stor symbolisk betydelse, såväl nationellt som internationellt.
mot · GW02K308 · 2008-10-02 00:00:00 — beslutar om sådan ändring i sekretesslagen att alla uppgifter om besökare i omfattas av sekretesslagens skydd. Den svenska offentlighetsprincipen är någonting som vi alla slår vakt om. Som riksdagsledamot är det också självklart att välkomna öppenhet gentemot myndigheter och medborgare. Vårt arbete i både skall och måste granskas. En problematik som dock har uppstått utifrån offentlighetsprincipen är de besök som ofta sker i när riksdagsledamöter tar emot besökare utifrån. Dessa besök registreras i besöksregister, vilket medför att vem som helst kan begära ut dessa uppgifter genom en förfrågan, då det har blivit en offentlig handling. Många av de besök som sker i är informella med känslig information, vilket innebär att integritetsaspekterna för såväl riksdagsledamoten som besökaren riskerar att skadas via detta register. Det är exempelvis inte alla gånger som besökare vill visa att de besöker en ledamot från ett särskilt parti. Rätten till integritet, för såväl ledamoten som besökaren, måste därför stärkas. Självklart skall det finnas ett besöksregister för att möjliggöra hänsyn till säkerhetsaspekter i man måste givetvis veta vem som kommer på besök och som vistas i men en alltför stor öppenhet kan skada relationer och medföra att allt färre människor från organisationer och företag vill besöka . Det är någonting som ingen önskar. Resultatet av denna påtvingade offentlighet riskerar även att leda till att ledamöterna inte längre tar emot lika mycket besök i , utan istället väljer att förlägga samtal, överläggningar och informationer från olika personer och organisationer till platser utanför . Denna utveckling vore mycket olycklig. Som skydd för den enskilde har vi i sekretesslagen med uppgift att se till att känsliga och personliga uppgifter omfattas av tystnadsplikt. I sekretesslagens (1980:100) 1 § står bland annat följande att läsa: Denna lag innehåller bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännas verksamhet och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. I sistnämnda hänseende innefattar bestämmelserna begränsning i den i tryckfrihetsförordningen stadgade rätten att ta del av allmänna handlingar. Bestämmelserna avser förbud att röja uppgift, vare sig det sker muntligen eller genom att allmän handling lämnas ut eller det sker på annat sätt (sekretess). Lagen innehåller även andra föreskrifter om allmänna handlingar. Kan man undanta kommunikation i form av information om besökare och besökt när det gäller mejl och telefon från offentlighetsprincipens villkor, bör man kunna göra detta också för ett fysiskt möte i mellan en ledamot och en besökare. Därför anser vi att bör besluta om sådan ändring i sekretesslagen att alla uppgifter om besökare i omfattas av sekretesslagens skydd. Ett förslag kan utarbetas inom berört utskott.
mot · GW02K310 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda myndigheters och verks opinionsbildning i partipolitiskt kontroversiella frågor. Ett av den svenska förvaltningsmodellens viktigaste är den (tilltänkt) tydliga separationen mellan förvaltning och politik. Ett viktigt inslag i detta är hur det svenska politiska systemet förbjuder exempelvis politisk styrning av förvaltningens agerande i enskilda ärenden (ministerstyre). I stället ska politiken verka genom en mer generell målstyrning. Detta förutsätter opartiskhet och värdeneutralitet från förvaltningens sida, vilket tydligt framgår av regeringsformens första kapitel (RF 1 kap. 9 §) som reglerar statsskickets grunder. Trots detta har gränslandet mellan politik och förvaltning successivt suddats ut. Ett alltmer framträdande inslag av denna politiska opartiskhet som flertalet myndigheter gör sig skyldig till är opinionsbildning. används stora summor av skattebetalarnas pengar för att påverka medborgaropinionen i olika frågor till gagn för en specifik politisk inriktning. Att statsförvaltningen i allt större omfattning blir en del av den politiska apparaturen står i diametral motsats till den svenska förvaltningsmodellens grundtanke. På listan över partipolitisk opinionsbildning i myndighetsregi återfinns reklamfilmer om varför ett högt skattetryck är nödvändigt, kampanjer för i syfte att öka mammors benägenhet att lämna ifrån sig mer av föräldraledigheten till barnens pappor (trots att det finns en mycket stark folkopinion mot detta), en kampanj från Systembolaget på temat att 900 fler skulle dö om alkoholmonopolet avskaffades, rapporter från i vilka det fastslås att bostadsbidraget är ett rättvist bostadsstöd för barn osv. Listan kan göras mycket längre. Att ett problem föreligger bevisas inte minst av att statliga företag och myndigheter använder påtagligt större resurser för marknadsföring och på opinionsbearbetning under valår. Problemet med myndigheter som agerar opinionsbildande i partipolitiskt kontroversiella frågor har även påtalats i av före detta statsrådet . Inte minst innebär myndigheternas opinionsbildande verksamhet dessutom ett slöseri med skattemedel. Denna utveckling måste stoppas och åtgärder bör vidtas för att tillrättalägga problemet.
mot · GW02K312 · 2008-10-02 00:00:00 — Utnyttjande av vattenkraften runt tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till att bruka ström för elförsörjning. Klimatområdet är en av framtidens största utmaningar. Utsläppen av koldioxid måste minska. Alliansregeringen prioriterar vårt klimat både nationellt och internationellt. Det är viktigt att insatser görs där de gör mest nytta. I budgeten gör vi stora satsningar på klimatet när vi rustar . Regeringen förstärker budgeten för miljöområdet. Särskilt prioriteras klimat och hav. Dessutom görs omfattande klimatsatsningar inom andra utgiftsområden i budgetpropositionen. Alliansregeringen arbetar aktivt inom EU för att uppnå miljöförbättringar i samarbete med de andra europeiska länderna. Dessutom verkar för att nå en global klimatöverenskommelse i . Det internationella samarbetet innebär naturligtvis inte att vi ska luta oss tillbaka. Vi måste även söka lösningar i vår närmiljö. ska gå före och vara ett föredöme. Enligt riksdagsförvaltningen hade samtliga fastigheter en elförbrukning på över . När detta är sagt kan vi konstatera att vi , minut, timme, dag och år låter mycket energi strömma förbi alldeles utanför knuten. Det finns långt gångna planer på utbyggnad av konferenslokaler i vid den så kallade puckeln. Det vore intressant att i detta sammanhang även se på möjligheten att utnyttja ströms vattenkraft för elförsörjning. Ett enkelt liten kraftverk skulle kunna generera billig, hållbar och grön elkraft. Vi skulle också bli ett föredöme för andra parlament i världen. Skulle det lilla kraftverket generera ett överskott kan detta säljas till , med en smärre rabatt för .
mot · GW02K314 · 2008-10-05 00:00:00 — Förbättring av informationen om EU:s beslut och administration tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra informationen om EU, dess beslut och administration så att EU kommer närmare svenska medborgare. EU:s medlemsländer suckar och våndas. Irländarna röstade nej till Lissabonfördraget. Svåra och oöverblickbara, inte minst administrativa, problem har uppstått. , ett land som verkligen fått del av EU:s resurstilldelning, stjälper möjligheten för en kompakt majoritet som är för Lissabonfördraget och vill få detta ratificerat. En enkel och säkerligen synnerligen effektiv slogan i den irländska folkomröstningen var: If you don´t know vote no. Efter den irländska omröstningen har opinionsundersökningar mer än entydigt visat att irländarna saknade kunskap om Lissabonfördraget. Folkomröstningskampanjen gav inte alls den kunskap som ofta förfäktas att sådana kampanjer nära nog automatiskt ska ge. Man kan hävda att det bör ligga i medborgarnas intresse att skaffa sig information och kunskap, men man måste dessutom göra gällande att det åligger politiker att hitta de metoder och de kommunikationer som gör att intresse väcks och kunskap når fram. I är det i som beslutet om svenskt ratificerande av Lissabonfördraget ska äga rum. Detta ser jag som en självklarhet. Det innebär för den skull inte att information om fördraget, på ett vida mer konsekvent sätt än , inte behöver komma till stånd. Kunskapen om EU historia, uppbyggnad, beslutsfunktioner, fattade beslut etcetera är, enligt min uppfattning, minimal. Det kan inte te sig rimligt att ointresset och den ofta spektakulära och relativt betydelselösa rapporteringen om EU får fortsätta utan att riksdag och regering vidtar några åtgärder. Det borde vara självklart att förse varje parlamentariker med en tidning i stil med Riksdag & Departement rubricerad förslagsvis EU-parlament och Kommission. De nya kommunikationsmöjligheter som står snart sagt alla till buds borde kunna utnyttjas bättre. Information från rådsmöten en information som i regel medier vidarefört innan den når kammare borde kunna kompletteras med personlig information i från respektive EU-parlamentsgrupper et cetera. Genom en bättre fungerande information om EU, dess beslut och administration skulle EU komma närmare svenska medborgare.
mot · GW02K315 · 2008-10-03 00:00:00 — Nordisk redovisning vid propositionsskrivning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen vid propositionsskrivning bör redovisa hur lagen förhåller sig till motsvarande lagstiftning i våra nordiska grannländer. I samband med propositionsskrivandet bör det i propositionen redovisas hur de förslag som presenteras i propositionen förhåller sig till de nordiska ländernas och självstyrande områdens lagstiftning. Detta innebär att man inte bara skall kartlägga hur en fråga har reglerats i andra länder utan vad man kommer fram till skall i text redovisas i propositionen. Skälet till att detta skall undersökas och redovisas är att vi i det nordiska samarbetet försöker begränsa antalet gränshinder. Vi har sett att trots att vi aktivt arbetar med gränshinderproblematiken så uppstår ständigt nya gränshinder med anledning av bristande samordning av lagstiftningen. I statsförvaltningen hävdar man säkert att man i utredningsväsendet, som styrs bl.a. av vad som står i , klart uttrycker att man skall göra jämförelser mellan de nordiska länderna för att förhindra gränshinder.
mot · GW02K316 · 2008-10-03 00:00:00 — Samernas ställning som urfolk tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen med utgångspunkt i urfolks rättigheter löser de oklarheter som finns kring samers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till någon myndighet att övervaka efterlevnad av minoritetskonventionerna och andra internationella dokument som rör nationella minoriteter och samer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för arbetet i tar initiativ till ett utbyte av erfarenheter av hur man kan arbeta för att förbättra situationen för samerna. Folkrättens regler om behandlingen av urfolk utgör endast ett slags minimiregler som anger rättighetsnivåer som ingen fördragsslutande stat får underskrida. ambitioner borde vara att åtminstone ligga på samma nivå som den internationella urfolksrätten. Samers särskilda rättigheter grundar sig på internationella konventioner. Det är påtagligt att de problem med diskriminering som samer upplever är av nationsöverskridande karaktär, varför det är angeläget att det sker ett utökat nordiskt och internationellt samarbete kring hur samers mänskliga rättigheter kan förverkligas. erkände samerna som urfolk 1977. Folkrättsligt har urfolk särskilda rättigheter, utöver de rättigheter som följer av ställningen som nationell minoritet. erkännande 1977 har inte nämnvärt fått konsekvenser för samepolitiken. Frågan har utretts flitigt. Exempelvis gjordes 15 statliga utredningar om samer i egenskap av urfolk. Ingen har som sin utgångspunkt de rättigheter som samer har som urfolk.
mot · GW02K317 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. är ett av få moderna stater där statschefen fortfarande ärver sitt ämbete. Vi ser detta system som omodernt och oförenligt med principen om alla människors lika värde. Det är inte rätt att en viss position i samhället är vigd åt enbart en familj eller släkt. Under den förra mandatperioden avskaffades adelns sista exklusiva rättigheter. Det är hög tid att se över monarkins roll i det svenska moderna samhället. bör bli en republik.
mot · GW02K318 · 2008-10-02 00:00:00 — Sekretessregler för målsägandes rättigheter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av sekretessregler för målsägandes rättigheter att ta del av nedlagd förundersökning. hindrar förundersökningssekretessen i vissa fall målsägande från att ta del av förundersökningsprotokollet, även efter det att förundersökningen har lagts ned. Målsägande anses inte omfattas av de regler för partsinsyn som finns i sekretesslagen som den tilltalade har full tillgång till denna förundersökning genom sitt ombud. Anledningen till att målsägande i vissa fall nekas ta del av en nedlagd förundersökning är bland annat att informationen kan vara känslig för polisens verksamhet, varför förundersökningen beläggs med sekretess. Sekretessen kan även vara beroende av behovet att skydda enskilda som nämns i förundersökningen. Enligt min mening borde grundregeln vara att målsägande har rätt att ta del av en nedlagd förundersökning. Med dagens regler har den målsägande inte större rättigheter att ta del av en nedlagd förundersökning än vad allmänheten har. Detta verkar orimligt när målsägande är part i målet. Reglerna kring vilken information som skulle kunna skapa problem för polisens arbete bör vara tydligt formulerade och kan under sådana omständigheter plockas bort från det förundersökningsprotokoll som lämnas ut. Men resonemang och grundregler bör utgå från vad som på bästa sätt hjälper målsägande att komma vidare i sin bearbetning av en händelse. Att en förundersökning inte lyckas styrka brott behöver inte innebära att brott inte har begåtts och oavsett har upplevelsen av händelsen förmodligen varit omtumlande för målsägande.