mot · GW02Ub526 · 2008-10-05 00:00:00 — Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även rekommenderat. Fördjupade språkkunskaper anses i andra fall vara en tillgång för samhället, vilket till och med föranlett reformer av antagningssystemet till högskolan. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat det . En sådan förändring skulle innebära ökade kostnader för kommunerna. avsätter därför medel för detta i partiets budgetmotion. 5.4.2Försöksverksamhet med ämnesundervisning på modersmål Nästan all undervisning i skolorna bedrivs på svenska, något som gör det svårt för barn som ännu inte behärskar svenskan obehindrat att tillgodogöra sig annan undervisning, till exempel matematik. Det gäller framför allt elever som anlänt till och som inte har hunnit lära sig svenska språket tillräckligt bra för att hänga med i undervisningen. En elev har rätt att få bra undervisning i matematik även om eleven inte är duktig i svenska. Att undervisningen blir mer effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår säger sig självt. anser därför att ämnesundervisning i större utsträckning bör ges på elevernas modersmål. sker detta i mycket liten omfattning, på de flesta håll inte alls. Nyanlända elever som har en god skolbakgrund upplever ofta att deras ämneskunskaper får ligga i träda medan de enbart ägnar sig åt att lära sig svenska. Det är inte acceptabelt och det är därför viktigt att skolan erbjuder ämnesundervisning på modersmål, som man satsar på undervisning i såväl modersmål som svenska språket. Det ämne som framför allt är aktuellt är matematik. Forskningen har visat att språkförståelse har stor betydelse för elevers resultat i matematik.4 Dessutom bör studiehandledning på modersmål erbjudas för att underlätta för eleverna i samtliga ämnen. Det är allra viktigast att elever som anlänt till får ta del av sådan undervisning. När undervisningen i matematik kommit i gång och kan utvärderas kan fler ämnen bli aktuella, till exempel engelska. vill därför starta en försöksverksamhet i tio kommuner där man prövar att ge elever rätt till undervisning i matematik på sitt modersmål. Detta för att ge de bättre kunskaper i dessa ämnen de utvecklar sin kunskap i svenska språket. När eleverna är nyanlända sker en större del av undervisningen i ämnet på modersmålet, men med tiden sker en större del av ämnesundervisningen på svenska. avsätter för detta försök. För mer information om försökets utformning hänvisar vi till budgetmotion. Ämnesundervisning på modersmål bör också kunna erbjudas på distans, och IT-verktyg som eleverna kan arbeta med bör tas fram. Ett pedagogiskt verktyg kan vara tvåspråkigt, så att en matematiklärare kan stödja eleven när denna arbetar på sitt modersmål, även om läraren inte själv kan språket i fråga. är det många flerspråkiga elever som inte når kunskapsmålen i olika ämnen. För många av dessa skulle möjligheterna att nå målen öka väsentligt om de fick ämnesundervisning och studiehandledning på modersmålet till dess att eleven kan svenska tillräckligt bra för att få all undervisning på svenska. Skolorna bör erbjuda ett större utbud av språk som eleverna kan välja. Ofta erbjuds enbart de traditionella språken tyska, franska och spanska. I dagens internationaliserade värld är många andra språk minst lika relevanta. Stora språk som ryska och mandarin blir till exempel allt populärare. Vi anser att skolorna i ökad utsträckning även bör erbjuda undervisning i språk som talas i det mångkulturella . Det kan vara betydligt mer relevant för en elev att lära sig kurdiska, finska eller arabiska än till exempel tyska. Förutsättningarna att bli riktigt duktig kan också vara betydligt bättre om man har skolkamrater och vänner att tala med som har språket som modersmål. Grundskolor får enligt dagens reglering erbjuda språk som det finns rimlig chans att tro att eleverna kan fortsätta studera vid gymnasiet. På gymnasienivå får nya språk erbjudas och ska anordnas om antalet som önskar läsa språket uppgår till minst fem.5 anser att kommuner och andra huvudmän bör arbeta aktivt för att främja intresset bland elever för att läsa andra språk och informera om de möjligheter som finns. Grundskolor och gymnasieskolor bör samarbeta för att erbjuda fler språk som är levande och talas i . 5.4.4Kartläggning av nyanlända barns kunskaper Många barn kommer till under skolåldern, då med olika kunskaper och färdigheter. Det är vanligt att kommunerna organiserar undervisningen för nyanlända barn i form av förberedelseklasser, där eleverna får gå tills de behärskar svenska bra nog för att delta i den svenskspråkiga undervisningen. anser att elever måste få undervisning både i modersmål och svenska som andraspråk. I flera skolor är det så att eleverna får antingen eller, vilket inte är effektivt. Språkforskningen visar att parallella processer är viktiga för att eleven ska utveckla både kunskapsinnehåll och språkbehärskning.6 Det är också viktigt att barnen får fortsätta utveckla sina ämneskunskaper även som de lär sig svenska vilket betyder att skolan måste kunna erbjuda ämnesundervisning på modersmålet. anser att nyanlända elevers kunskaper ska kartläggas när de kommer till skolan. Detta för att undervisningen ska kunna individanpassas så att varje elev får så bra förutsättningar som möjligt att vidareutveckla sin kunskap inom alla skolans ämnen. Kartläggningen bör ligga till grund för elevens individuella utvecklingsplan som för nyanlända särskilt bör uppmärksamma språkutvecklingen. 6Pedagogisk mångfald och frihet Alla elever är olika men har samma rätt till utbildning. Inlärning blir effektiv och rolig när varje elev möts där den är. För att det ska vara möjligt måste det finnas en stor pedagogisk mångfald inom det svenska skolväsendet och skolorna måste ha en så pass hög grad av frihet att de får verklig möjlighet att anpassa utbildningen efter den enskilde. Friskolorna har en ganska hög grad av frihet, medan kommunala skolor är betydligt hårdare styrda av regleringar på nationell nivå. Vi vill ge de kommunala skolorna större frihet, så att de i större utsträckning får samma möjligheter som friskolorna har . För är det viktiga inte vem som driver en skola, det viktiga är att kvaliteten på verksamheten är hög. I detta sammanhang är det viktigt att poängtera att försvarar det kommunala huvudmannaskapet för skolan eftersom vi anser att det är viktigt för att möjliggöra lokala lösningar och anpassa verksamheten efter lokala förutsättningar. Ett förstatligande vore mot denna bakgrund olyckligt. Stor frihet förutsätter också god tillsyn av skolorna. som vi föreslår en ökad frihet för skolorna för vi också fram förslag för att stärka tillsynen av skolorna. 6.1Reformer för pedagogisk mångfald En åtgärd som vi vill att regeringen ska vidta är att avskaffa den nationella timplanen. Det är kanske den enskilt viktigaste åtgärden för verkligt ökad lokal frihet och minskad centralstyrning av skolan. En centralt reglerad timplan passar mycket dåligt in i en individanpassad och målstyrd skola. Timplanen föreskriver exakt hur många timmar varje elev ska ägna åt undervisningen i varje ämne. Oavsett elevens fallenhet ska det vara lika för alla, vilket innebär att timplanen kan utgöra ett hinder för elevernas möjlighet att nå goda studieresultat i alla ämnen. anser att det måste vara möjligt för en elev att lägga ned mer tid och få mer stöd i ett ämne där man ligger långt ifrån målen, än i ett ämne där man har mycket goda förutsättningar att nå ett bra studieresultat. Detta övervägande bör göras av eleven tillsammans med läraren, inte av regeringen. En omfattande försöksverksamhet med utbildning utan timplan har pågått i 900 skolor i 79 kommuner och Timplanedelegationens delbetänkande (SOU 2004:35) visade att erfarenheterna från försöket var mycket positiva. Det var till och med så att genomsnittsbetyget i skolor som ingick i timplaneförsöket har ökat något mer än i skolor som inte deltagit i försöket. Det finns därför inget skäl till att ha kvar denna strikta reglering, utan det bör vara upp till skolorna att bestämma hur de vill fördela tiden. Det totala antalet garanterade undervisningstimmar som man enligt skollagen har rätt till ska finnas kvar. anser att det ska vara möjligt för alla skolor, fristående som kommunala, att arbeta med alternativ pedagogisk profil och arbeta efter en alternativ läroplan. Alla skolor ska arbeta efter innehållet i värdegrundsdelen i den nationella läroplanen, men det är viktigt att utrymme ges för stor pedagogisk mångfald i övrigt. Att vara tvungen att följa de nationella styrdokumenten fullt ut kan göra detta svårt. Därför anser vi att man efter prövning av ska kunna få undantag från skyldigheten att fullt ut följa den nationella läroplanen och i stället arbeta efter en annan läroplan. Att en skola kan få möjlighet att arbeta efter en alternativ läroplan betyder inte att det blir fritt att välja vilka styrdokument som helst. En kvalitetsgranskning av bör ske för att pröva att den alternativa läroplanen i allt väsentligt motsvarar den nationella. På det sättet uppmuntras en mångfald inom svenskt skolväsende och en utveckling där nya metoder och alternativ pedagogik får frodas och utvecklas. Vi ser mycket kritiskt på regeringens attacker mot den pedagogiska mångfalden när man försvårar för fristående pedagogiska alternativ att arbeta efter sina pedagogiska metoder. är de fristående skolorna fria att arbeta efter andra kursplaner än de nationellt fastställda. Det tycker vi ska gälla även fortsättningsvis. Vi vill också skapa en sådan möjlighet för de kommunala skolorna. Skolor med offentlig huvudman ska kunna ansöka hos om att få arbeta efter egna kursplaner. ska då pröva att dessa kursplaner till art och nivå väsentligen motsvarar de nationella. 6.1.4Egna ämnen inom ramen för skolans val Friskolorna har på grundskolenivå möjlighet att inom av tidsutrymmet (det som i timplanen kallas skolans val) ha egna ämnen med lokala kursplaner och betygskriterier i stället för de ämnen som uttrycks i skollagen. Denna möjlighet ger ett viktigt utrymme för lokal profil och kreativitet. Det här är en frihet som också vill ge kommunala skolor. Detta var också ett förslag som fanns med i betänkande. Dessa lokala ämnen ska vara likvärdiga andra ämnen och ingå i elevens betygsunderlag då man söker sig vidare. Det är viktigt eftersom det kan vara i just dessa profilämnen som eleven kämpat allra mest och lyckats särskilt bra. Samma regler ska då gälla för kommunala skolor som gäller för friskolor , det vill säga att skolorna utarbetar kursplaner och betygskriterier som sedan ska godkänna. 6.1.5Undantag från skyldighet att sätta betyg Fristående skolor får sätta betyg om de ansöker om det i samband med ansökan om att få starta sin verksamhet. De flesta skolor väljer att göra det, men vissa väljer aktivt att inte sätta betyg av olika anledningar. Det kan till exempel vara så att det strider mot den pedagogiska inriktning som man arbetar efter. tycker att det är viktigt att även kommunala skolor kan profilera sig och arbeta efter olika pedagogiska metoder. Det ska till exempel vara fullt möjligt att anordna en Waldorfklass i en skola. Men så länge det inte finns någon möjlighet till undantag från betygssättning för de kommunala huvudmännen så är det inte möjligt. Därför anser vi att skollagen bör ändras så att såväl skolor med offentlig som fristående huvudman ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg efter prövning av . 6.1.6Undantag från nationella prov Den nuvarande regeringen har beslutat att införa obligatoriska nationella prov i årskurs 3 och göra de tidigare frivilliga nationella proven i årskurs 5 obligatoriska. har nationella prov enbart varit obligatoriska i årskurs 9, vilket är ett logiskt avstämningstillfälle eftersom eleverna då ska ha nått den kunskapsnivå som föreskrivs i kursplaner och läroplanen för . Att nationella prov nu blir obligatoriska i årskurs 3 och 5 innebär att det finns en förväntning om att alla elever ska lära sig samma saker, . Den nya regeln skapar ett stort problem för Waldorfskolorna, som lägger upp undervisningen på att annat sätt, enligt en av godkänd kursplan. Den innebär att de lär sig saker delvis i en annan ordning än vad man gör i den offentliga skolan. har det inte varit några problem eftersom eleverna haft likvärdiga kunskaper som de som föreskrivs i de nationella styrdokumenten när de gått ur årskurs 9. Att alla skolor nu tvingas genomföra nationella prov i årskurs 3 och 5 i innebär att skolor kan tvingas välja mellan att överge sin pedagogik och särart eller att eleverna testas på kunskaper som de inte alls har hunnit gå igenom. anser att båda dessa alternativ är olyckliga och vill därför att en möjlighet till att begära undantag från nationella prov införs. På samma sätt som man efter prövning av ska kunna tillämpa ett annat bedömningssystem än betyg ska det även vara möjligt att begära undantag från att delta i de nationella proven detta under förutsättning att man tillämpar en av godkänd alternativ kursplan som leder till likvärdiga resultat i årskurs 9 som i den offentliga skolans kursplan. Dagens skolsystem utgår från att barn mognar och utvecklas i samma takt. Men så är det inte, barn mognar i olika takt och därför måste skolstarten vara mer individanpassad och flexibel. Vissa barn är mogna att börja med skolarbetet . Andra är kanske inte mogna förrän och behöver mer tid att få leka av sig innan allvaret börjar och de kan koncentrera sig . Det ska vara barnens utvecklingsnivå som är avgörande för när de ska börja skolan, inte den fysiska åldern. Därför bör det införas en möjlighet till skolstart vid olika åldrar, en mer individuellt anpassad skolstart. finns möjlighet att börja vid sex eller ålder. anser att denna valfrihet bör utsträckas till för att öka möjligheten till individanpassning. Vi tycker också att barn bör ha möjlighet att börja skolan vid både vår- och höstterminernas början. 6.1.8Nätverk för goda exempel Den borgerliga regeringen har beslutat att Myndigheten för skolutvecklig (MSU) ska läggas ned. Det är ett ogenomtänkt och olyckligt beslut som har motsatt sig . En del av verksamheten som bedrivits vid MSU ska överföras till , enligt regeringen, men viktiga delar riskerar att falla bort. En sådan är det nätverksarbete som myndigheten skapat förutsättningar för och arbetet med att sprida goda exempel. För att ett levande skolväsende som präglas av utveckling och pedagogisk mångfald ska vara möjligt måste goda exempel och lärdomar som enskilda skolor gjort kunna spridas till andra skolor. Det är en fråga om kvalitet. Det finns ingenting som säger att det måste vara en statlig myndighet som gör detta, men faktum är att MSU har arbetat med just detta och gjort det mycket bra. Regeringen anser att detta arbete ska upphöra. anser tvärtom att detta viktiga arbete måste fortleva och anser att bör tillkännage detta för regeringen. 6.2.1Möjligheten att fritt välja skola I dagens friskoledebatt kan man lätt tappa det historiska perspektivet. hade barn och föräldrar ingen som helst valmöjlighet den närmaste kommunala var det enda alternativet för barnens skolgång. Barn som bodde i miljonprogramsområden var hänvisade till miljonprogramsområdenas skola. Barn som bodde i innerstaden gick i innerstadsskolorna. Bostadssegregationen slog fullt ut igenom i barnens skolgång. Det fanns också privatskolor, även om de var mycket få. De kunde delas upp i två grupper, skolorna för de rika som kostade mycket och idealistskolorna (t.ex. ) som kostade mindre men ändå mycket och som finansierades av idealister och låga lärarlöner. var pådrivande i friskole- och valfrihetsreformen som skapade en unik skolsituation i . Det blev fritt att välja vilken grundskola du ville i din kommun. utnyttjar ofta upp till 30procent av föräldrarna denna möjlighet. Privatskolorna blev friskolor och förbjöds ta ut avgifter från föräldrarna som de fick samma finansiering som kommunala skolor och ställdes under kontroll. Alla friskolor öppnades för alla barn och föräldrar. Från att ha varit skoltjänstemännens och politikernas skolor blev de barnens och föräldrarnas. Om man är missnöjd med sin skola kan man byta. Det var inte möjligt tidigare. Friskolorna har vitaliserat det svenska skolväsendet. Många kommunala skolor har vittnat om att det nytänkande som friskolor i deras närhet kommit med har inspirerat även dem. Möjligheten för elever att välja skola har lett till att skolorna tvingats utveckla sig och förbättra sin verksamhet. Mångfalden inom svensk skola är här för att stanna, och värnar om den. 6.2.2En ny överklagandemöjlighet ska införas för friskolor Utgångspunkten för utbildningspolitiken är att utbildningen för alla barn och ungdomar ska vara likvärdig. De fristående skolorna utgör en del av det totala utbildningsutbudet och därmed en del av den nationella skolpolitiken. Tillsammans utgör de det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. För att garantera elevernas rätt till en likvärdig utbildning ska alla skolor, oavsett huvudman, ha likvärdiga ekonomiska villkor. har länge ansett att lagen bör ändras så att det blir möjligt för fristående skolor att genom förvaltningsbesvär överklaga kommuners beslut om nivån på bidrag. har skolor enbart kunnat överklaga kommuners beslut om bidrag, inte nivåerna. tog därför initiativ till en uppgörelse med de borgerliga partierna 2006, vilket ledde till ett riksdagsbeslut i frågan. Trots att de borgerliga partierna nu har haft regeringsmakten har de fortfarande inte hörsammat tillkännagivande, vilket vi starkt kritiserar. Det är dags att verkställa beslut. 6.3Stärkta sanktionsmöjligheter för staten Det svenska utbildningsväsendet är starkt styrt genom lagar och förordningar. Trots det förekommer missförhållanden på skolor runtom i landet. tror inte att en stark centralstyrning av skolan garanterar en bra skola. Tvärtom så är vi övertygade om att en större frihet för skolorna att utforma den egna verksamheten ger en bättre skola. För att varje elev ska få så bra möjligheter att utvecklas som möjligt så måste det finnas förutsättningar för att lägga upp undervisningen på olika sätt och skapa lösningar som fungerar. Den ökade friheten för också med sig ett ökat ansvar för skolorna. Alla har rätt till en likvärdig utbildning och det är statens ansvar att se till att den rättigheten är verklighet för landets elever. Därför måste vi ha en stark och bra tillsyn av våra skolor. Det är viktigt att sanktionsinstrumenten är så lika som möjligt för alla skolor. Det ska inte vara stora skillnader i villkor beroende på vilken huvudman en skola har, utan kommunala och fristående skolor ska behandlas så lika som möjligt. 6.3.1Möjlighet att stänga skolor med allvarliga problem finns inga reella sanktioner för att tillgripa om en skola missköter sitt åtagande. Den enda möjligheten som finns är att regeringen kan gå in och tvångsförvalta en skola. Det har aldrig hänt, och kommer antagligen aldrig att hända, eftersom det innebär ett mycket stort ingrepp i det kommunala självstyret från statens sida. Fristående skolor kan däremot tvingas stänga genom att drar tillbaka tillståndet för skolan. Det kan anses vara motiverat om det förekommer grava problem på skolan, om det till exempel är så att elever på skolan far illa. Det tycker är rimligt. Men självklart måste samma sak gälla för elever som går i en skola som fungerar så dåligt att eleverna far illa. föreslår därför att ska kunna besluta att stänga en skola om där förekommer grava missförhållanden. Det är viktigt att poängtera att det bara ska vara aktuellt att stänga en skola, vare sig det är en eller fristående huvudman, om det är grava missförhållanden som råder. Att stänga en skola är en mycket allvarlig åtgärd, som får dramatiska konsekvenser för de elever som gått på skolan, som tvingas anpassa sig till en ny skola och ett nytt sammanhang. 6.3.2Inför en vitesmöjlighet för Det finns ett behov av en sanktionsmöjlighet att tillgripa även då det inte är motiverat att stänga skolan. Det kan till exempel vara när vid sin inspektion upprepade gånger påverkat brister i verksamheten utan att skolorna åtgärdat dessa brister. vill därför införa en möjlighet till vitesföreläggande för . Det betyder att skolor som inte rättar till brister som framkommit vid inspektion ska kunna tvingas att betala böter. Möjligheten till vitesföreläggande ska naturligtvis gälla alla skolor, så väl kommunala som fristående. För fristående skolor skulle införande av möjligheten till vitesföreläggande skapa bättre förutsättningar än de som råder . Ett vitesföreläggande skulle innebära att det blir kännbart att inte vidta de åtgärder som krävt, som det skulle ge skolan ytterligare en chans att åtgärda problemen innan skolan stängs och eleverna står på gatan. När det gäller de kommunala skolorna så innebär införandet av en vitesmöjlighet i praktiken att även misskötsel av kommunala skolor leder till konsekvenser för huvudmannen, till skillnad från hur det är . På initiativ av och de borgerliga partierna begärde att regeringen skulle återkomma till med förslag till ett vitessystem för skolväsendet. har de borgerliga partierna haft regeringsmakten utan att ha gjort något åt frågan. Det är hög tid att regeringen återkommer med ett lagförslag. 6.3.3Stoppa undervisningen under rättslig prövning av friskolor De allra flesta skolor är bra skolor och friskolorna är inget undantag. Det finns dock de som missköter sig. När allvarliga missförhållanden förekommer kan besluta om att dra in tillståndet för en friskola. När har fattat ett sådant beslut har skolorna rätt att överklaga beslutet till domstol. har dessa skolor efter överklagan automatiskt rätt att fortsätta att bedriva sin skolverksamhet tills ärendet slutgiltigt avgörs i rätten. Det kan enligt vara problematiskt om missförhållandena på skolan varit allvarliga och särskilt om det rör skolor som inte respekterar elevernas integritet och läroplanens värdegrund. föreslår därför en förändrad ordning. Skolorna ska fortsatt självklart ha rätt att överklaga ett beslut om indraget tillstånd, men vi anser att det vid en överklagan först måste ske en rättslig prövning ifall skolan ska ha rätt att fortsätta att bedriva sin verksamhet under den tiden som överprövningen pågår. Man ska kunna fortsätta verksamheten ifall grunden till det indragna skoltillståndet till exempel rör formalia, bokföring eller frågan om timplanens tillämpning. Om grunden till det indragna tillståndet däremot ligger i att man inte följer läroplanens värdegrund eller att man kränker elevernas integritet och rättigheter så bör skolan inte ha rätt att fortsätta sin verksamhet under överklagandet. 7Stärkta rättigheter för eleverna Skolan är till för eleverna. Självklart ska de ha inflytande över den. Elevernas inflytande måste kunna ta sig i uttryck på olika sätt och det är viktigt att lärare och rektorer är lyhörda och stöttar eleverna att finna former för sitt engagemang. Allra viktigast är naturligtvis att den enskilde eleven möts och uppmärksammas som individ i klassrummet, men det är också viktigt att eleverna har möjlighet att påverka förhållanden utanför undervisningen. anser att elevers rättigheter behöver stärkas. Det finns fortfarande sammanhang där elever förväntas acceptera förhållanden som ingen vuxen individ skulle finna sig i. Självklart är det skillnad mellan myndiga och omyndiga medborgare, men det finns en hel del oskäliga skillnader som vittnar om en attityd gentemot unga som inte ställer upp på. 7.1Elever ska ha rätt att överklaga åtgärdsprogram Elever som har svårigheter i skolarbetet har rätt att få extra stöd i skolan. Enligt skollagen ska en elev ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som ska ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret. behöver ett särskilt åtgärdsprogram utformas. Detta utformas av skolpersonalen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare. Åtgärdsprogrammen utgör viktiga verktyg för det pedagogiska arbetet i skolan.