ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Sk279 · 2008-09-23 00:00:00 — Vissa förändringar av stämpelskatten tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vissa förändringar kring utformningen av stämpelskatten. Stämpelskatten är i sin nuvarande utformning en avgift som följer köpeskillingsvärdet. Alla som köper ett hus i måste betala så kallade stämpelskatter. Skatten bestäms av hur mycket huset kostar och hur mycket köparen måste låna. Denna extra skatt på husköp kommer oftast som en chock för enskilda fastighetsköpare. Kostnaderna berör lagfarter samt eventuella inteckningar och utgår ifrån olika procentsatser av köpeskillingen. Detta innebär i praktiken att ju dyrare ett hus är, och ju mera köparen behöver ta ut i lån, desto högre blir stämpelskatten. Att betala en statlig avgift vid överföring av lagfart för ett hus kan anses rimlig eftersom staten ombesörjer registreringen av lagfarter. Men det vore mera rimligt om en sådan avgift var enhetligt fastställd för samtliga husköp, oavsett köpeskillingens värde. Denna skulle i sådana fall vara beräknad efter den administrativa kostnaden som registreringen innebär och som är lika för alla. Eventuella inteckningar vid lån av pengar för husköp bör inte heller utgå ifrån procentsatser av eller lånesummor, utan istället ersättas med fasta avgifter. Summorna som stämpelskatten renderar i intäkter till statskassan, i form av avgifter för såväl lagfarter som inteckningar, är tämligen höga. Men det är pengar som enskilda fastighetsköpare sannolikt hellre hade använt för investeringar i sina bostäder, vilket i längden även gynnar arbetsmarknaden och statens finanser. Stämpelskattens nuvarande utformning med en avgift som varierar med priset på fastigheten är orimlig och bör ersättas med ett system där avgifterna inte följer priset på huset utan håller en fast nivå för den administration hanteringen medför.
mot · GW02Sk280 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skattelagstiftningen för svenskar på internationella uppdrag. Enligt det senaste försvarsbeslutet ska den svenska militärens utlandsengagemang bli en mer framträdande del av försvarets uppgifter. Just nu arbetar flera hundra svenska män och kvinnor med att skapa en bättre tillvaro och en tryggare framtid för människor i några av dagens oroshärdar i länder alltifrån till och . De svenska militärer som deltar i utlandsuppdragen gör en värdefull insats. Det gäller både för de officerare vars deltagande är mer eller mindre obligatoriskt och för de som frivilligt söker utlandstjänst efter avslutad värnplikt. Förutom militärer tjänstgör även folk från polisen och på internationella uppdrag inom ramen för t.ex. FN:s arbete. Deltagandet i uppdrag utomlands innebär frånvaro från familjen och hemmet. Som en naturlig följd av utlandsvistelsen ökar ansvaret för både hushåll och eventuella barn för den partner som stannar hemma. I stället för att göra saker tillsammans kan det kanske bli nödvändigt att anlita hjälp med hushållsunderhåll eller något så enkelt som barnvakt. Ett utlandsuppdrag kan alltså innebära ökade kostnader på hemorten. Ett sätt att underlätta för de familjer som deltar i utlandsuppdrag är att öka de ekonomiska marginalerna, både för att kunna möjliggöra hjälp för den som stannar hemma och som ett sätt att i ekonomisk mening visa uppskattning för den tid och den uppoffring som internationella uppdrag innebär. betalar de i utlandstjänst kommunalskatt på sin lön trots att de är stationerade på olika platser i världen och inte kan ta del av service. För att förbättra villkoren för svenskar som har ett utlandsuppdrag bör man se över möjligheterna att införa en särskild skatt för dem. En metod som bör studeras närmare är en skatt enligt principerna för den gamla sjömansskatten som innebar en skattesats på . En annan metod som bör beaktas är ett särskilt avdrag för uppdrag i internationella styrkor.
mot · GW02Sk287 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av energibeskattningen av sågspån som används för energiframställning för att värna konkurrensneutraliteten mellan olika industrier på en fri marknad. Många industrier upplever en allt hårdare konkurrens från bioenergisektorn om skogsråvaran. Bioenergisektorns efterfråga på sågspån som blir till bränslepellets ökar, och tillverkningen av bränslepellets har mer än fördubblats. Den globala handeln med trä för energiändamål har ökat . Mycket av ökningen beror på att EU:s medlemsländer aktivt arbetar för att ersätta fossila bränslen med förnybara. väntas ännu hårdare konkurrens om skogsråvaran när nya värmeverk tillkommer som drivs med bränslepellets. Avsaknaden av energibeskattning på sågspån snedvrider konkurrensen på råvaran och missgynnar övrig industri. Beräkningar visar att det inom trä- och möbelindustrin kommer att fattas massaved på grund av den ökande konkurrensen om sågspån. Med anledning av ovanstående är det viktigt att värna konkurrensneutraliteten mellan olika industrier på en fri marknad.
mot · GW02Sk290 · 2008-09-30 00:00:00 — Enhetlig momssats för konstnärer, konstgallerier och importerad konst tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av momsreglerna för konstnärer, konstgallerier och importerad konst. Staten bör skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. Konstgallerierna har väsentlig betydelse för konstnärerna och för deras möjligheter att öka efterfrågan och försäljning av konstverken. För de flesta konstnärer är det galleristen som ger den draghjälp som behövs för att bli känd och erkänd. Det ligger därför i konstnärernas intresse att onödiga hinder för galleriernas verksamhet tas bort. En ökad efterfrågan av konstnärernas alster leder till ökade arbetsmöjligheter och därmed till ökade inkomster. En viktig åtgärd för att underlätta för konstnärer att kunna leva på sin verksamhet är att förbättra momsvillkoren för konstnärer och gallerier. Dessa regler är mycket komplicerade och försvårar galleriernas möjligheter att bedriva verksamhet. Moms tas ut i nivåerna , eller . För konsumenten blir frågan runt momsen på konstverk svår att förstå. Beskattningen är beroende av vem som är säljare. Om det är konstnären själv som är säljare och han eller hon har en årlig försäljning under 300000kr är momsen . Har konstnären en årlig försäljning är momsen . Om konstnären skulle sälja via eget bolag eller gallerist är momsen . Dessutom kan det tilläggas att problemet sprider sig utanför eftersom konst ofta har en internationell marknad. Som exempel kan nämnas att i , , och finns en 07-procentig gallerimoms medan svenska gallerier omfattas av den normala 25-procentiga momsen. Det innebär att om en svensk gallerist säljer ett verk vid en internationell konstmässa är momsen , men om samma verk säljs av hans tyske kollega är momsen . Genom momsreglerna snedvrids därmed konkurrenssituationen i till nackdel för svenska konstnärer och gallerier. Det bör utredas hur momssatsen för konstnärernas och konstgalleriernas försäljning av konst ska se ut. Den huvudsakliga momssatsen på kulturområdet är . En ambition bör vara att detta även ska gälla konstområdet.
mot · GW02Sk291 · 2008-09-25 00:00:00 — Avdragsrätt för bidrag till välgörenhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av avdragsrätten för bidrag till välgörenhet. I sker icke-offentlig välgörenhet i regel genom ideellt arbete eller ekonomiskt stöd. Även staten bidrar ekonomiskt till olika former av välgörenhetsliknande verksamheter, t.ex. olika former av statsbidrag och u-landsbistånd. Tyvärr saknar den enskilda människan direkt inflytande på statens fördelning av medel till välgörenhet. Staten kan därför medge ekonomiskt stöd till välgörenhet som inte nödvändigtvis sammanfaller med individens preferenser. Många människor, företag och organisationer är villiga att stödja välgörande ändamål ekonomiskt, och viljan beror självklart på givarens finansiella situation. Därför finns anledning att tro att givarbenägenheten skulle öka om avdragsrätt infördes för ekonomiska bidrag till välgörande ändamål eftersom det skulle öka givarutrymmet. Tyvärr medges inte avdragsmöjlighet i deklarationen för sådana bidrag. Erfarenheter från t.ex. visar att om människor själva får välja mottagare för bidrag till välgörenhet främjas givarbenägenheten. Dessutom gagnas även mottagarna av bidragen eftersom de då får en mer direkt kontakt med bidragsgivarna. Därför vore det skäligt om regeringen införde avdragsrätt för fysiska och juridiska personer som vill ge ekonomiska bidrag till välgörande ändamål givet att mottagande part har ett s.k. 90-konto. På så sätt säkerställs att mottagaren driver en garanterat seriös verksamhet eftersom innehavare av 90-konton övervakas av ().
mot · GW02Sk292 · 2008-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt för företag som bedriver förskoleverksamhet riktad mot de anställda. I ett flertal länder, bl. a. och , erbjuder många företag dagisverksamhet antingen i egen regi eller via tredje part inom deras respektive kontorslokaler. Denna dagisverksamhet är helt eller delvis avdragsgill för företagen. Fördelarna är uppenbara eftersom närheten till barnen skapar en psykologisk trygghet som ger positiva effekter vilka kommer samtliga inblandade parter till gagn: Företaget får ökad produktivitet och förbättrad kontinuitet inom produktionen. Personalen slipper onödig restid för att hämta och lämna barnen på dagis. Antalet VAB-dagar minskar. Därför bör avdragsrätt införas för företag som bedriver dagisverksamhet för barn till de anställda.
mot · GW02Sk295 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om informationskrav på lönebesked. En månadslön efter skatt på exempelvis innebär en total lönekostnad på ca . Det är något som väldigt få löntagare känner till. får miljontals svenskar ett lönebesked där de kan läsa hur mycket lön de får. På lönebeskedet finns bruttolön, nettolön och preliminär skatt utsatt. Det är bra att en löntagare kan se vad denne betalar i skatt och vad som sedan blir över på lönekontot, men tyvärr saknas en hel del information. På lönebeskedet saknas oftast information om arbetsgivaravgifter, sociala avgifter och eventuella avdrag. Avsaknaden av fullständig information får som effekt att många löntagare inte känner till hur mycket deras arbete de facto beskattas. I förlängningen är detta ett demokratiproblem. Det är därför rimligt att överväga vilken information varje löntagare ska ha rätt till i sitt lönebesked.
mot · GW02Sk296 · 2008-09-22 00:00:00 — Översyn av moms på arbetskostnad tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av momsen på arbetskostnad gällande ombyggnation och renovering av eget boende. Många människor bygger om eller renoverar sitt boende. Det kan exempelvis röra sig om flyttandet av en vägg eller renovering av badrum. Kostnaden beror självklart på omfattningen av det som ska utföras. Momssatsen på arbetskostnaden är dock alltid , vilket ofta innebär en ansenlig summa pengar för den enskilde. De relativt stora arbetskostnader det rör sig om innebär för många människor en stor frestelse att köpa tjänsten svart och på så sätt sänka den totala kostnaden. Byggbranschen är tyvärr en bransch där svartarbete är relativt vanligt, och detta problem borde därför vara ganska omfattande. Människors vilja att göra rätt är stark, men om skillnaden mellan att betala svart och att betala vitt blir för stor väljer alltför många att göra fel. En av anledningarna till att avdrag för hushållsnära tjänster infördes var att göra stora delar av den branschen vit. Det vore därför rimligt att se över skattereglerna även för byggbranschen. Resultatet kan bli att det sätts ett momstak för byggarbetskostnader för privatpersoner upp till en viss kostnad eller införandet av ett avdrag liknande det för hushållsnära tjänster.
mot · GW02Sk297 · 2008-09-18 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förändring av grund för uttag av trängselskatt i . Trängselskatt tas ut för svenskregistrerade bilar som körs in i och ut ur måndag fredag, kl. 06.3018.29. Vissa bilar undantas, exempelvis miljöklassade bilar. Skatten varierar beroende på klockslag för att stimulera bilister att välja tider då trängseln är mindre. Man skulle kunna tänka sig att det även utgår en smärre dygnsavgift för den tid bilen befinner sig i innerstaden detta på grund av att även de bilar som stadigvarande befinner sig där bidrar till trängseln oavsett om de körs eller står parkerade. Man kan konstatera att vissa bilar är större än andra. Större bilar tar både mer plats och har en högre bränslekonsumtion än en mindre bil. Det vore därför rimligt att stora bilar betalar mer skatt än små. En sådan förändring skulle bidra till att fler människor valde att köra små, mindre bensinslukande bilar i . En liten bil med liten bränsleförbrukning skulle således betala mindre i trängselskatt än en liten bil med stor bränsleförbrukning. Precis som en stor bil med liten bränsleförbrukning skulle betala mindre trängselskatt än en stor bil med stor bränsleförbrukning. Mest trängselskatt betalar således en stor bränsleförbrukande bil som passerar in eller ut ur under rusningstid. Ett nytt trängselskattesystem borde därför utformas på ett sådant sätt att både storlek och bränsleförbrukning ligger till grund för hur mycket trängselskatt en bil betalar vid en in- eller utpassering i . Skillnader i kostnad beroende på tidpunkt borde dock kvarstå.
mot · GW02Sk298 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt alkoholskatt. Det förs in stora mängder alkohol över våra gränser. De införselregler som gäller innebär att man kan ta in så mycket alkohol man vill från andra EU-länder under förutsättning att det ska användas för eget bruk. Som eget bruk räknas fester och annat där man bjuder sina gäster på alkohol. Det finns alltså inget krav på att man själv ska konsumera alkoholen. Däremot är all form av försäljning förbjuden av privatimporterad alkohol. Problemet är att restriktiva alkoholpolitik, med höga skatter som verktyg för att hålla nere konsumtionen, gör att det finns en stor efterfrågan på billig alkohol. Det finns även en efterfrågan på möjligheten att köpa alkohol även på andra tider än när Systembolaget har öppet samt från ungdomar som ännu inte uppnått den ålder då de får köpa alkohol lagligt. Eftersom det finns en större efterfrågan än vad lagen tillåter har förs det in stora mängder alkohol över våra gränser. Smuggelalkoholen säljs sedan till ett lägre pris än Systembolagets samt till ungdomar . Hur många olagliga försäljningsställen som finns är naturligtvis svårt att veta, men att det finns mängder är ställt utom all tvivel. Med den nuvarande alkoholskattenivån finns det en marknad för smugglad alkohol, och försäljarna av denna tar ingen som helst alkoholpolitisk hänsyn. De säljer till den som vet var de finns och kan betala. Frågar man ungdomar vet de allra flesta minst ett telefonnummer till en försäljare med direktleverans . Det enda sättet att i praktiken stävja detta är att eliminera prisskillnaden mellan Systembolagets alkohol och gatuförsäljarens. Det innebär i sin tur att alkoholskatten borde sänkas. En sänkning av alkoholskatten kommer med största sannolikhet att leda till att de kunder som har möjlighet att göra sina inköp på Systembolaget kommer att göra det och att det därför inte kommer att leda till att den totala alkoholskatteintäkten minskar. Däremot minskar kundunderlaget för gatuförsäljarna så mycket att det är tveksamt om de kommer att hålla i gång verksamheten för att bara sälja till unga.
mot · GW02Sk299 · 2008-09-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet att göra taxfreeköp på ankomstflygplats i stället för avgångsflygplats. Många medborgare upplever den nuvarande ordningen som besvärlig varför en förändring är önskvärd. Vid samtliga flygningar från andra länder med slutdestination i medförs betydande kvantiteter av öl, vin och sprit. Detta medför i sin tur att onödig vikt ska transporteras i luften på det mest kostsamma transportsättet med negativa miljökonsekvenser som följd. Passagerarna och flygande personal utsätts för onödiga risker i händelse av brand eftersom sprit är en brandfarlig vätska. Dessutom ska passagerarna ofta under stress och ivrigt bärande forsla den inköpta ransonen genom flygterminaler, gater, kontroller och in i och ut ur flygplan. Kan man i stället köpa ransonen på ankomstplatsen i kan det ske utan miljökonsekvenser och ökade fraktkostnader. Dessutom finns det då möjlighet att denna verksamhet stannar i med dithörande positiva effekter i form av arbetstillfällen m.m. Passagerarna skulle dessutom kunna köpa sin ranson i lugn och ro med mindre besvär. I den mån av överenskommelse med andra länder eller på annat sätt är förhindrat att genomföra detta bör uppdrag till regeringen lämnas för att förhandla fram en lösning i motionens syfte.
mot · GW02Sk300 · 2008-09-30 00:00:00 — Redovisning av skatt på lönebesked tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om redovisning av skatter och avgifter på lönebesked. Upplysta medborgare är kunniga medborgare. Ofta talas det om ökad insyn och transparens för att uppnå detta syfte. För att ytterligare bidra till denna upplysning borde varje löntagare få besked om samtliga lönekostnader på sitt lönebesked. Det är viktigt att synliggöra det totala skattetrycket. Många skatter är för de enskilda löntagarna dolda, till exempel arbetsgivaravgiften. Ett lönebesked med information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter för såväl arbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sätt att synliggöra det faktiska skattetrycket på arbete och arbetsinkomster. Staten och det allmänna borde som arbetsgivare föregå med gott exempel genom att som första punkt på lönebeskedet redovisa arbetstagarens bruttolön inklusive avgifter enligt lag och avtal. Därefter redovisas arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter som dras från den ursprungliga totala bruttolönen. bör uttala att sådan redovisning ska ske på de statligt anställdas lönebesked.
mot · GW02Sk306 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mervärdesskatt på dans. Verksamheter i samhället är belagda med olika momsnivåer. kan dessa skillnader verka ologiska. Ett exempel på en sådan ologisk momsbeläggning är den så kallade dansbandsmomsen. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken sitter och lyssnar, är , men så snart åhörarna börjar dansa till musiken ska tillställningen beläggas med 25 procents moms. Av någon obegriplig anledning stiger alltså momsnivån om man dansar till musiken som framförs. Dansen är en verklig folkrörelse som finns över hela landet och samlas massor av människor i bygdegårdar, Folkets Hus och andra lokaler. Den har en mycket viktig social funktion, och är också stärkande för folkhälsan genom den fysiska aktivitet som dansarna utövar. Med en lägre moms skulle entréavgiften för alla dansare kunna sänkas och fler dansare skulle ha råd att dansa . Många mindre etablerade dansorkestrar och dansarrangörer skulle också få det lättare att överleva med de minskade kostnader en lägre momsnivå skulle innebära. Varför kultur som utövas i form av dans ska beskattas med 25 procents moms, medan annan kultur- och idrottsverksamhet är belagd med väsentligt lägre moms, är svårt att få förklaring till. Det är hög tid att erkänna dansen som en värdefull kulturyttring i vårt samhälle, så god som någon annan. Momsnivån för musikverksamhet bör vara densamma vare sig åhörarna/publiken dansar eller inte. Per Lodenius (c)
mot · GW02Sk335 · 2008-09-29 00:00:00 — fastighetsavgift för alla småhus tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av bestämmelserna för den kommunala fastighetsavgiften. har i ett ställningstagande (dnr 131 234616-08/11) kommit fram till att fastighetsskatt ska betalas för tomtmark med tillhörande bostadsbyggnad om byggnaden inte har åsatts byggnadsvärde för småhus eller hyreshus vid fastighetstaxeringen. Om en värderingsenhet för tomtmark ska omfattas av fastighetsavgift, måste det finnas en tillhörande värderingsenhet för bostäder (småhus eller bostadshyreshus) vid fastighetstaxeringen. När värdet för byggnaden understiger , anses det inte finnas någon sådan värderingsenhet. Taxeringsvärdet bestäms då som om tomtmarken vore obebyggd. Taxeringsenhetens taxeringsvärde utgörs därför uteslutande av värdet för tomtmarken. Tomtmarken beläggs därför med fastighetsskatt (på taxeringsvärdet) och inte med någon fastighetsavgift. Effekten blir att en enkel sommarstuga i ett attraktivt område beskattas betydligt högre än en vanlig villa i samma område. I finns det 106000 taxeringsenheter som har en lågt värderad byggnad och som därigenom får betala fastighetsskatt som om tomten vore obebyggd. I t.ex. finns det 283 taxeringsenheter med ett genomsnittligt taxeringsvärde (för marken) på . Dessa fastigheter med enkla hus får i genomsnitt betala i fastighetsskatt, vilket är mer än den maximala avgiften för andra hus i området. I finns motsvarande 463 taxeringsenheter med ett sammanlagt taxeringsvärde på . En liknande situation uppstår vid arrende. Där utgår fastighetsavgift för småhuset medan tomtmarken beläggs med fastighetsskatt. Eftersom mark och byggnad har olika ägare beskattas marken även i detta fall som om den vore obebyggd. Syftet med att behålla fastighetsskatten för obebyggd tomtmark var att man vill stimulera nybyggnation och motverka spekulation. Det skälet är emellertid inte giltigt vare sig i arrendefallen eller när byggnaden inte har åsatts något taxeringsvärde. I dessa fall handlar det endast om att enheterna i statistiken klassats som obebyggd mark. Regeringen bör se över att även dessa taxeringsenheter kan omfattas av den kommunala fastighetsavgiften med ett tak på (2008).