ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ub577 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nationella riktlinjer för Studenthälsan. Ungefär hälften av landets 1825-åringar studerar vid universitet och högskolor. Eftersom det är just i denna ålder som många grundlägger sina framtida alkoholvanor måste signaler kring alkohol, narkotika och stress tas på allvar. Inom folkhälsovetenskapen talar man om vikten av stödjande miljöer, vilket i hög grad berör den studiesociala miljön vid våra högskolor och universitet. Den bild nya studenter får under sina första veckor är särskilt viktig. Klubbmästerier, faddrar och motsvarande är därför särskilt viktiga marknadsförare och kulturbärare. En väsentlig del av arbetet med alkoholprevention är att göra de äldre studenterna medvetna om det ansvar de har för alkoholkulturen inom lärosätet. Högskoleförordningen anger att högskolorna ska ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Studenter som är aktiva inom klubbmästeri, publag och fadderverksamhet måste i linje med detta få utbildning i ansvarsfull alkoholhantering. Studenthälsan på olika orter har genom samverkan med högskoleledning och studentkårer arbetat för att minska berusningsdrickande bland studenterna. flyttades huvudmanna-skapet för Studenthälsan från studentkåren till staten som låter det lokala lärosätet sköta uppgiften. Lärosätena väljer själv hur mycket pengar som ska gå till studenthälsan. Fram till dess att ansvaret för studenthälsovården lades på lärosätena fungerade , , som samordnare. Det finns ett ideellt nätverk mellan Studenthälsan i hela landet som vuxit fram som ersättning för den tidigare centrala samordningen. Däremot saknas nationellt fastslagna riktlinjer för hur arbetet i Studenthälsan ska bedrivas. Det behövs för att kunna mäta behov och utnyttjande av Studenthälsan i ett längre perspektiv. Eftersom ohälsa är ett symptom på bakomliggande stress- och arbetsmiljöfaktorer kan just sådana mätningar blottlägga strukturella problem inom utbildningarna och den studiesociala miljön. Jag ser det som angeläget att regeringen, mot bakgrund av ett växande problem på flera områden, slår fast nationella riktlinjer för studenthälsoarbetet.
mot · GW02Ub578 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrad kvalitet och utbyggnad av skolbarnsomsorgen. Skolbarnsomsorgen är till för skolbarn upp till och med ålder. Liksom när det gäller övriga barnomsorgsformer är kommunerna skyldiga att erbjuda skolbarnsomsorg till barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar men det är frivilligt för barnen att deltaga. Skolbarnsomsorgen förekommer i tre olika former: fritidshem, som är en pedagogisk gruppverksamhet för inskrivna barn, familjefritidshem och öppen fritidsverksamhet där barn inte är inskrivna utan kan komma och gå efter behov. Skolbarnsomsorgens syfte är att komplettera skolan och ge barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar en trygg och meningsfull fritid. har visat att många kommuner tillhandahåller en god skolbarnsomsorg för barn och att de flesta föräldrar är nöjda med den verksamhet som erbjuds. Bland sex- till nioåringarna är över 60procent inskrivna vid något kommunalt eller enskilt fritidshem. En helt annan bild ges dock av skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringarna. Bland tioåringarna är enbart inskrivna vid ett fritidshem och bland elvaåringarna har siffran sjunkit till . menar att skolbarnsomsorgen för tio- till tolvåringarna är svårt eftersatt i många kommuner. Vissa kommuner erbjuder inte ens någon omsorg för denna åldersgrupp, vilket strider mot gällande regler. Resultatet blir att många barn tvingas gå hem till tomma hus eller lägenheter och är utan tillsyn . visar att den verksamhet som finns för denna åldersgrupp framför allt är fokuserad till fritidshem trots att skollagen anger öppen fritidsverksamhet som alternativ. Det är också öppen fritidsverksamhet som i störst omfattning efterfrågas av föräldrarna. Att verksamheten är eftersatt visar sig också genom att tillsynen brister från kommunernas sida. Bristande styrning, avsaknad av behovsinventering, dåliga lokaler och brist på personal är en del av den kritik som lyfter fram. efterfrågar också uppföljning av hur väl verksamheten uppnått de mål som ställts upp i skollagen. verksamhet som finns är barngrupperna i många fall oacceptabelt stora. bestod den genomsnittliga barngruppen inom skolbarnsomsorgen av 18 barn. var motsvarande siffra 31 barn. Tio- till tolvåringar har behov av vuxnas närvaro och tillsyn. Skolbarnsomsorgen måste utvecklas framför allt för åldersgruppen . I den öppna verksamheten har barnen själva större möjlighet att hitta en avvägning som passar dem. Här finns stora möjligheter för kommunerna till samverkan med andra utförare, till exempel föreningar och kyrkor, för att kunna erbjuda en högkvalitativ verksamhet.
mot · GW02Ub579 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningen för de s.k. bokstavsbarnen. De så kallade bokstavsbarnen är en grupp som uppmärksammats mycket . Frågor om adhd, damp och Asperger har diskuterats bland politiker, forskare och i medierna. Kännetecknande för dessa barn är att deras handikapp i första hand är socialt och begränsar deras förmåga att hantera relationer till andra människor. Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet är andra kännetecken. Antalet barn med denna typ av störning har ökat kraftigt . Vad det beror på råder det delade meningar om men klart är att barnen finns och att skolan måste möta dessa barns särskilda behov. Som utredning om särskolan visar står bokstavsbarnen för en stor del av ökningen i särskolan. Det är olyckligt. Särskolan är till för barn med en utvecklingsstörning, barn som saknar den intellektuella förmågan att klara . Bokstavsbarnen tillhör oftast inte denna kategori. De har ofta hög intellektuell kapacitet men saknar förmåga till socialt samspel med andra vilket får återverkningar på kunskapsinhämtningen. Självklart ska inte dessa barn placeras i särskolan. I har vi utvecklat goda vägar att möta barn som har låg intellektuell förmåga. Vi saknar dock alternativ för de barn som har brister i sin förmåga i kommunikationen och samspelet med andra. Vi måste därför utveckla metoder och former för att möta även dessa barns individuella behov. Det kan till exempel behövas satsningar på små undervisningsgrupper inom ram. I flera kommuner finns goda exempel på detta. Det kan innebära att barnen får undervisning i särskilda undervisningsgrupper på ett sätt som är särskilt anpassat efter deras behov. Det handlar ofta om små grupper och en lugnare miljö med färre störningsmoment. Det är viktigt att de goda erfarenheterna från denna undervisning tas till vara och sprids. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram vid och . , som har ett internationellt renommé, bör i större utsträckning tas tillvara för att förbättra utvecklingen av utbildning för funktionshindrade och utvecklingsstörda i hela landet. Kommunerna måste också vara beredda att göra satsningar på detta område. Jag anser att en utredning bör tillsättas för att se över behoven på detta område.
mot · GW02Ub582 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om religiösa friskolor. Alla barn har rätt till en objektiv och allsidig undervisning. Den gemensamma värdegrunden ska vara basen i den svenska skolan. måste ges ansvaret att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar att leva upp till lagens krav på kvalitet och huvudmannens förutsättningar att i praktiken följa de allmänna målen och värdegrunden som gäller för det offentliga skolväsendet. Skolor som inte lever upp till kraven ska ytterst kunna få tillståndet indraget med omedelbar verkan. måste få ökad insyn och befogenheter att agera när man upptäcker brister. I debatten höjs röster för ett totalförbud mot konfessionella friskolor. Detta är inte förenligt med och vore heller inte lämpligt. Jag anser istället att det bör slås fast att all obligatorisk undervisning ska vara icke-konfessionell oavsett huvudman. Skollagen måste skärpas. får enligt lagen en fristående skola ha konfessionell inriktning så länge som den till innehåll väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet och följer allmänna mål och värdegrund. Detta har skapat tolkningsmöjligheter som i praktiken gjort tillsynen tandlös. Dagens skollag ger i praktiken små möjligheter att säga nej till samfund som vill starta friskola. Så länge huvudmannen intygar att de kommer att följa de allmänna målen och värdegrunden och att innehållet i allt väsentligt svarar mot det offentliga skolväsendet så måste godkänna ansökan. När säger nej handlar det nästan uteslutande om mer formella brister som till exempel bristande elevantal. Vi vill ge ansvaret för att göra en helhetsbedömning av huvudmannens förutsättningar. Det ska innefatta både förutsättningarna att leva upp till lagens krav på kvalitet och huvudmannens förutsättningar att i praktiken följa de allmänna målen och den värdegrund som gäller för det offentliga skolväsendet. kan då granska exempelvis ett trossamfunds stadgar och dess verksamhet och kunna konstatera att de inte bedömer det trovärdigt att denna huvudman kommer att kunna leva upp till kraven. Dagens bestämmelser om överklagande innebär i praktiken att även uppenbar misskötsel av en skola eller allvarliga förseelser mot enskilda elever kan fortgå utan att kan ingripa så länge det är föremål för rättslig prövning. har krävt att lagen ska ändras så att ett återkallande av ett godkännande ska kunna gälla . Det innebär att skolan måste stängas i avvaktan på att beslut om att dra in tillståndet prövas rättsligt. Jag menar att en sådan lagändring vore fullt rimlig och ett viktigt skydd för barn och ungdomar.
mot · GW02Ub584 · 2008-10-07 00:00:00 — Svenska forskningsansökningar till EU:s ramprogram tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för ökat svenskt deltagande i EU:s ramprogram. EU:s ramprogram är det viktigaste redskapet för forskningsfinansiering i . gäller nu huvudsakligen det så kallade sjunde ramprogrammet. Bildandet av den gemensamma europeiska plattformen Area (ERA), är ytterligare en EU-åtgärd för att forskningsmässigt ska fungera som en enda nation. Med höga ambition på forskningens område från den nuvarande alliansregeringen kan ännu mer göras för att vi ska kunna hävda oss bättre i EU-konkurrensen om gemensamma forskningsmedel, och därmed skulle våra forskares deltagandet i ramprogrammen öka naturligt. De åtgärder som skulle behövas ser olika ut för olika forskningsområden, och för små och medelstora företag respektive universitet och forskningsinstitut. För företagens del kan det handla om att man behöver hjälp med information om hur man ansöker, alltifrån vart man ska vända sig till hur en ansökan bör formuleras. För universiteten och forskningsinstituten är istället den av EU-ramprogrammen krävda så kallade medfinansieringen det avgörande problemet . Gemensamt är dock resultatet att potentiell forskning i går förlorad och att ännu inte lyft sin medelmåttiga plats i för att tävla om en större del av tillgängliga medel i EU:s ramprogram. Orsaken till detta är att det ofta inte finns medel som kan användas till de merkostnader som EU-projekten kräver. I de fall medfinansiering kan ordnas på olika sätt saknas till exempel fortfarande vanligen medel för overheadkostnader för enskilda forskare och forskargrupper, såsom vår forskningsstruktur ser ut i för tillfället, och tillgången till denna typ av kostnad går ofta inte att tydliggöra från de sökande. Ett förslag för att lösa detta skulle kunna vara att en kollektiv fond för just medfinansiering tillskapas inom ramen för de ökade resurser som redan budgeterats i den kommande forskningspropositionen . Detta skulle i så fall ge en utmärkt möjlighet för att ett svenskt deltagande i EU:s ramprogram kan öka. Möjligheten för detta inom givna budgetramar bör ges regeringen tillkänna.
mot · GW02Ub586 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra i skollagen att varje skola ska ha minst ett forum för elevinflytande där eleverna har reellt inflytande över arbetsmiljön och utbildningens innehåll. för barnets rättigheter har tidigare uttryckt oro över att en del barn och ungdomar i inte känner till att de har rätt till verkligt inflytande i frågor som rör deras tillvaro i samhället (för barnets rättigheter, sammanfattande slutsatser med anledning av tredje rapport, ). Kommittén rekommenderade regeringen att säkerställa att administrativa och andra beslut som är relevanta för barnet innehåller information om hur barnets åsikter inhämtats och i vilken grad åsikterna accepterats. I skolan regleras barns deltagande genom skollagen. Skollagen säger att eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. anser att mer än varannan grund- och gymnasieskola som inspekterats behöver förbättra elevernas inflytande över sitt lärande. bestämde att lokala styrelser med elevmajoritet skulle införas som försöksverksamhet för gymnasieskolorna. En lokal styrelse skulle ersätta skolkonferensen och innebar att skolledning, lärare, övrig personal och elever tillsammans styrde skolan. Att eleverna ska vara i majoritet berodde dels på att de är i majoritet på skolan, dels att det är för deras skull skolan finns till. Tanken bakom försöket var att det skulle leda till ett ökat elevinflytande även i klassrummen. Vid skolminister tillträde kom besked om att den lokala styrelsen med elevmajoritet skulle avskaffas. Skolministern tog bort verksamheten utan att utvärdera den och utan att tala med de skolor och kommuner som har ingått i försöksverksamheten. Möjligheten att påverka arbetssätt och innehåll i undervisningen är viktig för att skolan ska kännas meningsfull. Barn har rätt till inflytande och delaktighet i alla beslut som rör dem. För skolans vidkommande gäller det alltså inte bara hur den enskilda elevens undervisning utformas eller hur de bemöts av lärare och skolpersonal, även om detta självklart är mycket viktigt. Det gäller också hur verksamheten i skolan som helhet bedrivs.
mot · GW02Ub587 · 2008-10-07 00:00:00 — Rätt att välja skola för barn med funktionsnedsättning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rätten för barn med funktionsnedsättning och andra särskilda behov att välja skola bör ses över. Alla barn ska ha rätt till skolan på lika villkor. Den svenska skollagen slår också fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att man ska ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Den svenska skollagen slår också fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att man ska ta hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Skollagen lämnar dock en möjlighet för enskilda skolor att med hänvisning till betydande kostnader eller organisatoriska svårigheter neka barn med funktionsnedsättning tillträde. Då denna möjlighet finns får inte skolor några drivkrafter att göra sina skolor mer tillgängliga. I stället hänvisas elever med funktionsnedsättning till andra skolor som kanske ligger längre hemifrån eller där eleven inte vill gå av andra skäl. Även barn med andra särskilda behov borde ges möjlighet att välja skola. Projektet , särskiljd eller avskild om skol- och fritidssituationen för barn med rörelsehinder har genomfört en enkät till föräldrar där uppger att de inte fått välja skola för sina barn. Den nya diskrimineringslagen som antogs slår fast att ingen får diskrimineras på grund av funktionshinder. Däremot anses inte bristande tillgänglighet i exempelvis en skola som en diskrimineringsgrund i lagens mening. Regeringen har dock aviserat att frågan ska utredas. Vi ser därför fram emot regeringens kommande utredning av tillgänglighet som diskrimineringsgrund. Vi förordar även att barn med funktionsnedsättning får tillgång till skolan på lika villkor med de konsekvenser detta skulle innebära för en förändring i skollagen.
mot · GW02Ub602 · 2008-10-07 00:00:00 — anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt fribelopp för studenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjda studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjt bidrag till studenter med barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd studiehjälp. Studiehjälp utgår till hemmavarande barn som går i gymnasieskolan. Det är naturligt att studiehjälpen ligger på samma nivå som barnbidraget, och därför höjer vi också detta med . Många studenter har en tuff ekonomisk situation. Det finns inte utrymme för det oväntade, ett tandläkarbesök eller behov av medicin. Vi vill därför höja studiemedlen med 375 . Studenter med barn. Alltfler studenter har barn, och deras ekonomiska situation är särskilt pressad. Därför inrättade den socialdemokratiska regeringen ett särskilt stöd till studenter med barn 2006. Vi anser att stödet kraftigt bör höjas för att inte studenter med barn ska halka efter ekonomiskt. Höjningen innebär exempelvis att stödet för ett barn höjs till från det tidigare , och för två barn höjs det . Många studenter kombinerar studierna med arbete och får värdefull anknytning till arbetsmarknaden, viktiga kontakter och en förbättrad ekonomisk situation. Vi vill därför höja fribeloppet, vilket innebär att man kan arbeta mer utan att få sina studiemedel reducerade.
mot · GW02Ub603 · 2008-10-07 00:00:00 — Förbättring av undervisningen om samlevnad och sex tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att förbättra undervisningen om samlevnad och sex. Det är inte längre möjligt att vara nöjd med utvecklingen vad gäller ungdomars reproduktiva hälsa i . I förordet till använder statsepidemiolog mycket starka ord för att beskriva situationen i : På samma sätt som när det gäller antibiotikaresistens och klimat börjar det bli allt troligare att våra värsta farhågor när det gäller sexuella smittor kan komma att besannas. Vad gör vi för fel?. En bra undervisning om samlevnad och sex i och gymnasieskolan är en självklar grund. Enligt finns det stora brister och stora kvalitetsskillnader mellan landets skolor. Därför är det viktigt att sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna förbättras. De senaste årens svenska myndighetsrapporter, doktorsavhandlingar samt andra studier tecknar en bild av att ungdomars kunskap är god när det gäller preventivmedel och hur man skyddar sig. De ger också en bild av att kunskapen är otillräcklig om abort, fosterutvecklingen och avseende konsekvenser av sexuellt överförda infektioner. Exempelvis hävdas det i och studie Sexuellt risktagande omognad eller lustfyllt experimenterande att kunskapen om sexuellt överförda infektioner och abort var undermålig. I artikeln The relationship between knowledge about sexually transmitted diseases and actual sexual behaviour in a group of teenage girls (, , ) bekräftas ungdomars bristande kunskap om konsekvenser: Nearly half of the girls () considered themselves insufficiently informed about STDs, especially about symptoms and consequences. betonade att Flera undersökningar visar att ungdomar har relativt god kunskap om smittskydd, men att de har svårt att omsätta denna kunskap i praktiken. Skolan är en naturlig plats att diskutera svåra och brännande ämnen, och den naturliga miljön för en etisk och moralisk diskussion om och dess rätt eller inte till fortsatt liv. I talar regeringens Handlingsplan for forebygging av uønsket svangerskap og abort 20042008 om att trene unge mennesker i valg omkring seksualitet og etiske verdier og styrke handlingskompetanse i nære relasjoner. Detta etiska förhållningssätt behövs också i . Under ledning arbetar nu en arbetsgrupp, på uppdrag av , med att se över arbetet för att förebygga oönskade graviditeter. Uppdraget är att lämna förslag på hur oönskade graviditeter ska minska, särskilt bland unga, och arbetsgruppen ska även beakta spridningen av könssjukdomar hos unga. Detta är ett välkommet och viktigt arbete, som utförs. har det högsta aborttalet bland de nordiska länderna. De höga aborttalen i kombination med ungdomars i vissa aspekter otillräckliga kunskaper är troligen också en indikation på att undervisningen om samlevnad och sex behöver förbättras.
mot · GW02Ub605 · 2008-10-07 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av skolbibliotek. I 5 § bibliotekslagen (SFS 1996:1596) anges: Inom och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Bibliotekens betydelse för kunskapsinhämtandet i skolan är betydelsefull. Den internationella läsundersökningen Pirls 2006, som presenterades , framhåller brister hos de svenska skolbiblioteken som en viktig delförklaring till brister i svenska barns läskunnighet. Pirls 2006 visar att av de svenska eleverna går i en skola med en heltidsanställd bibliotekarie. I jämförelse med de andra nordiska länderna är det få svenska elever som går i skolor med skolbibliotek med mer än 500 böcker och tio tidskrifter. Svenska elever går sällan till något annat bibliotek än klassens eget, och svenska barn lånar färre böcker på skolbiblioteket än barnen i grannländerna. Skolbibliotekens roll för att utjämna olika förutsättningar mellan barn med olika social och etnisk bakgrund är viktig. Barn som talar ett annat språk än svenska hemma eller barn med få böcker hemma kan genom skolbiblioteken komma i kontakt med böcker och grundlägga sina läs- och studievanor och intresse för läsning för resten av livet. Skolbiblioteken har också stor betydelse för tillhandahållandet av information och läsupplevelser via datorer, Internet och andra medier. Staten har ett ansvar för att se till att bibliotekslagen följs och måste mer aktivt se över att bibliotekslagens femte paragraf inte bara är en tom fras. Frågan om skolbibliotek bör exempelvis ingå vid kommuninspektioner. och myndigheten för skolutveckling bör av regeringen ges ett tydligt uppdrag i frågan.
mot · GW02Ub607 · 2008-10-02 00:00:00 — Utökad intagning till medicinska fakulteter tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad intagning till medicinska fakulteter. behöriga studenter med högsta betyg in till våra medicinska utbildningar. Den som förlorar kan söka om till nästa termin alternativt läsa utomlands för egna pengar. I samma stund jagar landstingen aktivt läkare utomlands, framförallt till primärvården. Logiken i detta går definitivt inte ihop! Ett stort antal 40-talistläkare kommer att gå i pension. Bristen på läkare, framförallt i primärvården, kommer att bli påtaglig. Det är därför inte försvarbart att inte ta vara på den kunskapskader som vill ägna till långa studier. har definitivt råd med att utbilda sina egna läkare. Det är en skam att dränerar andra länder på sina läkare, exempelvis ! Skulle det mot förmodan vara så att det blir för många läkare här hemma skulle vi exempelvis kunna använda detta till medicinskt bistånd i . Jag är övertygad om att många färska läkare kan tänka sig som biståndsläkare. Dessutom skulle pengarna med en gång hamna på rätt ställe!