mot · GV02N9 · 2008-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:60 Fjärrvärmelag m.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska pröva fjärrvärmeprisets skälighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsammans med parterna ska ta fram en metod för bedömning av fjärrvärmeprisets skälighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för resultatet av arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att klimatinvesteringsstödet ska fortsätta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheterna att skynda på sammankopplingen av olika fjärrvärmesystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska undvika krav på dubbelt uppgiftslämnande. Fjärrvärmens utbyggnad inleddes i och har pågått kontinuerligt. distribuerades drygt fjärrvärme. Av denna mängd användes för uppvärmning av bostäder, för uppvärmning av servicesektorns lokaler och för värmebehov inom industrin. Fjärrvärme utgör den dominerande uppvärmningsformen på centralorten i mer än 240 av totalt 290 kommuner i landet. av det totala uppvärmningsbehovet för bostäder och lokaler tillgodoses av fjärrvärme. Den största utbyggnaden av fjärrvärme sker i småhusområden. Ännu täcker fjärrvärme av uppvärmningsbehovet i småhus. Det finns en stor potential för en ökad elproduktion i fjärrvärmeanläggningarna. Trots att nära hälften av all uppvärmning kommer från fjärrvärmen produceras av vår el i kraftvärme. Av de drygt 160 värmeverk som framställer fjärrvärme utnyttjar bara vart fjärde möjligheten att producera el. Om vi skulle nå upp till den finska nivån skulle vi genom de redan befintliga fjärrvärmenäten, enligt Svensk Fjärrvärme, kunna öka kraftvärmeproduktionen från dagens till drygt . Fjärrvärme har en viktig roll i omställningen av energisystemet. Den utbyggnad som skett av fjärrvärmen har bidragit till ett kraftigt minskat oljeberoende, ett effektivare energiutnyttjande, en allt högre användning av förnybara bränslen, en förbättrad tätortsmiljö och minskade utsläpp av klimatpåverkande gaser. Genom olika former av energipolitiska omställningsstöd främjas en utbyggnad av fjärrvärme. finns stödet för byte från direktverkande elvärme i bostadshus till bl.a. fjärrvärme kvar men regeringen avskaffade möjligheten att få stöd till investeringar i exempelvis fjärrvärme för den som ville byta bort sin oljepanna, och avskaffas klimatinvesteringsstödet. ska enligt regeringens förslag fatta beslut om medling och därefter medla mellan fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder. Regeringen vill dock inte att ska kunna pröva vad som är att anse som skäliga villkor för fjärrvärme. Detta är ett avsteg från förslag om att en fjärrvärmenämnd ska pröva vad som är att anse som skäliga villkor för fjärrvärme och lämna en rekommendation i frågan. Vi tycker att det är märkligt att regeringen valt att lagstifta om krav på dialog men inte på resultat och anser också att det är fel av regeringen att särskilt förbjuda att pröva prisfrågan, särskilt då regeringen i propositionen själv konstaterar följande: Det kan antas att de flesta förhandlingar mellan fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder kommer att gälla priset för fjärrvärme. rekommendationer i fråga om vad som är att anse som skäliga villkor för fjärrvärme skulle därmed främst avse skäligheten av priset för fjärrvärme. Det enda argument som regeringen för fram för att förklara varför priset inte ska kunna prövas av är att det inte finns en utarbetad metod för att man ska kunna avgöra vad som är skäligt pris eller inte. Detta är enligt oss ett alldeles för defensivt sätt att se på frågan. Vi vill i stället att , enligt vårt förslag nedan, ges i uppdrag att i dialog med parterna ta fram en metod som kan ligga till grund för en trovärdig bedömning av vad som är att anse som en skälig prissättning av fjärrvärme. Fjärrvärmen är en svensk successtory som tack vare en mängd goda exempel i svenska kommuner nu även går på export till länder som bygger upp eller om sina energisystem. Potentialen är stor. Även i fortsätter nu utbyggnaden med allt mer finförgrenade nät, och de gröna certifikaten som den socialdemokratiska regeringen införde har också stimulerat en kraftig ökning av elproduktionen genom att värmeverk byggts om till kraftvärmeverk som förutom värme också producerar el. Men det finns också orosmoln, varav det faktum att prissättningen sker helt fritt på en monopolmarknad är det mest påtagliga. Eftersom fjärrvärmeföretagen alla har monopol på sin respektive lokala fjärrvärmemarknad finns alltid en risk för att prissättningen inte är optimal. Oavsett om prissättingen går rätt till eller inte är själva misstanken om att priset skulle kunna vara eller komma att bli oskäligt tillräckligt för att avskräcka nya kunder från att investera fast sig hos en monopolleverantör. Kombinationen av monopol med fri prissättning och i vissa fall mycket generösa bonusprogram leder dessutom till att förtroendet för fjärrvärmeföretagen riskerar att försvagas. Senaste årens prisutveckling har också varit kraftig, vilket redovisas tydligt i den s.k. som bostadsorganisationerna , , , och genomfört. om konkurrensen i understryker också indikationer på att företagen utnyttjar sin dominerande ställning. Tillsammans riskerar detta att hota den fortsatta utbyggnaden av fjärrvärmen, vilket skulle vara ett allvarligt bakslag för klimatomställningen. Detta inser såväl fjärrvärmebranschen, som övriga aktörer på värmemarknaden, och de har därför gemensamt uppmanat regeringen att stödja en utveckling av värmemarknaden. Regeringen har dessvärre, trots fjärrvärmekundernas och fjärrvärmebranschens gemensamma krav på att en prisprövning ska införas, inte förmått att leverera något skarpt förslag om detta i sin fjärrvärmeproposition. Vi socialdemokrater anser att fjärrvärmekundernas ställning måste stärkas. I ett annat naturligt monopol, elnäten, utövar priskontroll. Det vore rimligt att fjärrvärmekunder på samma sätt som elnätskunderna kunde få priset prövat av en oberoende instans. Likt Svensk Fjärrvärme, HSB, , Fastighetsägarna m.fl. remissinstanser anser vi också att det måste införas någon form av prisprövning. Ett sätt att göra detta vore att, som i förslag, låta också prova prissättningens skälighet. Prisprövningen skulle t.ex. kunna baseras på av parterna gemensamt fastställda principer samt likt prövningen av elnätavgifternas skälighet göras i efterhand. Av stor vikt är också att prisprövningen också kopplas till sanktioner. Kriterier för dessa kan utvecklas i samråd med parterna. arbete med prisprövningen bör påbörjas skyndsamt frånvaron av prisprövning riskerar att försämra förtroendet för fjärrvärmen och därmed förutsättningarna för angelägen fortsatt utbyggnad. Utvecklingen av arbete bör dessutom följas noga av regeringen, och från fjärrvärmelagens ikraftträdande bör regeringen återkomma till med en redogörelse för utvecklingen. Om Fjärrvärmenämndens prisprövning inte ger resultat kan det vara nödvändigt att i stället ge i uppdrag att granska fjärrvärmeprisernas skälighet. Regeringens avskaffande av klimatinvesteringsstödet innebär även det sämre förutsättningar för ett finmaskigare kraftvärmenät samt att uppförandet av bioraffinanderier, som producerar såväl drivmedel som värme och el, kan komma att skjutas . För att öka effektiviteten i fjärrvärmenäten och ge fler industrier möjligheten att bidra med sin spillvärme vill vi se en utvecklig där olika fjärrvärmenät kopplas samman med varandra i lokala och regionala system. Därför vill vi också att regeringen återkommer till med förslag om hur detta kan skyndas på. Ökad uppgiftslämning måste ge ökad nytta Ett fjärrvärmeföretag ska framöver i större utsträckning lämna uppgifter om verksamhetens drift- och affärsförhållanden. En ökad genomskinlighet är i slutändan bra för kunderna men för att denna ska ge resultat krävs också att fjärrvärmepriset kan prövas enligt de förslag vi redovisat ovan. Enbart ökad genomlysning av fjärrvärmeföretagens drift- och affärsförhållanden förändrar inte det faktum att fjärrvärmemarknaden är ett lokalt monopol med begränsade förhandlingsmöjligheter för enskilda kunder. Vi ser gärna att nya uppgifter samlas in och kompletterar befintlig statistik men enligt SCB innebär regeringens förslag att företagens administrativa börda ökar i onödan, och SCB menar att motsvarande uppgifter i stället kan hämtas från den statistik som SCB har tillgång till. Vi anser därför att regeringen ska eliminera den onödiga administration som orsakas av det dubbla uppgiftslämnandet. Regeringen bör också ta initiativ till att samordna myndigheternas uppgiftsinsamlande från företagen så att dubbelt uppgiftslämnande helt kan undvikas.