mot · GW02Ub519 · 2008-10-03 00:00:00 — konkurrenskraft och investeringar i spetsforskning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka den högre utbildningen och göra till universitet. Liksom konkurrenskraft gentemot andra länder, beror konkurrenskraft i stor utsträckning på utbildningsnivåns höjd. För att och ska klara sig i den framtida konkurrensen behövs därför en mer strategisk utbildningspolitik som tar sikte på att locka de bästa studenterna och forskarna till . Den högre utbildningen och forskningen är utbildningens krona. beger sig emellertid många av bästa studenter och forskare till för att utveckla sina idéer. För att behålla våra egna talanger och locka till oss de bästa studenterna från omvärlden behövs en europeisk motsvarighet till Harward, MIT och i . Om vi vill sträva efter att uppnå denna status krävs det ökade och riktade resurser till forskning och troligtvis också en koncentration av insatserna till färre universitet, inom men också inom för att upp nå effekten. Det optimala är om ett antal utvalda universitet i kan få en särskilt uttalad EU-status med certifiering. I skulle exempelvis kunna ha goda förutsättningar att nå en sådan ställning. För att komma dithän krävs stora satsningar på att bygga en bra grund. och gymnasiet utgör stommen i utbildningskedjan men det behövs fler behöriga lärare som har förmåga att ge unga människor motivation att skaffa sig de kunskaper och färdigheter som behövs för att utveckla spetskunskaper. Den svenska skoldebatten är alldeles för koncentrerad till symbolfrågor som betyg, mobiltelefoner och skolk. Det som har en central betydelse för skolans resultat är i stället lärarnas kompetens och engagemang. EU bör bland annat kunna bidra med instrument för jämförelser mellan olika länder och vidareförmedling av de bästa undervisningsmetoderna för att nå framgång. Möjligheter till studier och arbetsbyten i andra EU-länder, för att uppgradera läraryrket, måste bli ett centralt europeiskt mål. Globaliseringen gör att och konkurrenskraft bara kan stärkas genom höjd kunskapsnivå och effektivitet i forskningen som möjliggör kommersialisering av forskningsresultat. Den oro vi ser på världsmarknaden kan vi bara möta genom en strategisk utbildningspolitik. Den globala krisen kräver samarbete över gränserna. har andel av världsekonomin minskat från till . Istället för att stillasittande se på när tappar i konkurrenskraft måste svaret på utmaningen vara mer och bättre utbildning för fler. Det är så vi kan stärka ekonomi och främja vår gemensamma konkurrenskraft och den europeiska samhörigheten. För att hävda konkurrenskraft måste andelen högskolestudenter öka. Det behövs rekryteringsinsatser för att få elever till högre studier även från studieovana miljöer. i har arbetat intensivt med att rekrytera elever från olika miljöer. Högskolan har som ledord mångvetenskap, mångkulturalitet och medborgerlig bildning. Högskolan har varit framgångsrik när det gäller social och etnisk mångfald och är därmed redan en internationell högskola med många studenter och lärare med utländsk bakgrund. Den har ett nära samarbete med andra lärosäten i regionen och med det samhället i övrigt. arbetar kontinuerligt för att utveckla sin uppdragsverksamhet, till exempel fortbildning och vidareutbildning för yrkesverksamma. Vidare arbetar de med att ta tillvara innovationer och finna former för att kommersialisera forskningsresultat och att ytterligare utveckla samarbetet med KI, (), och i , de konstnärliga högskolorna och andra lärosäten i . Högskolans verksamhet är starkt internationellt förankrad. I samarbetet med lärosäten i det internationella vetenskapssamhället är det viktigt med universitetsstatus. bör därför få sin ansökan om att bli universitet beviljad.