mot · GW02Sf296 · 2008-10-04 00:00:00 — Att så många pensionärer lever med låg ekonomisk standard är varken nödvändigt eller önskvärt i ett rikt land som . Den ekonomiska standardutvecklingen för garantipensionärer har varit mycket måttlig jämfört med andra grupper . För en garantipensionär med bostadstillägg har den disponibla inkomsten ökat , vilket motsvarar i dagens penningvärde. Med hänsyn till nödvändiga utgifter hade garantipensionären endast mer över 2006 jämfört med . Det kan jämföras med en tvåbarnsfamilj med barn inom barnomsorgen som 2006 hade mer över jämfört med en liknande familj 1991 (analys: Fördelningspolitik för alla utom de fattigaste?, ). Garantipensionen är värdesäkrad genom att den räknas upp med prisbasbeloppet, dvs. Inkomstpensionen är följsamhetsindexerad, vilket innebär att den räknas upp med de generella lönehöjningarna avräknat . I förlängningen skulle följsamhetsindex troligen ge sämre genomsnittligt utfall än prisindexeringen. Därför menar vi att prisindexeringen bör behållas men att nivån på garantipensionen måste ses över så att den säkrar individens ekonomiska standard. I ATP-systemet fanns möjligheten att höja pensionstillskottet när levnadsnivån för de pensionärer som hade de lägsta pensionerna sjönk. Att kontinuerligt se över nivån på garantipensionen skulle få motsvarande funktion. På vilket sätt pensionerna räknas upp är av största vikt för dem som är beroende av pensionen för sin överlevnad. ATP-systemet var värdesäkrat på samma sätt som garantipensionen är . Det innebar att en pensionär skulle vara skyddad mot höjningar i levnadsomkostnader genom att pensionen räknades upp med basbeloppet. Genom att regeringen sätter inflationsbekämpning före full sysselsättning, höjs basbeloppet endast marginellt . I basbeloppet ingår dessutom inte heller alla de utgifter som en pensionär har. anser att inkomstpensionen bör knytas till de förvärvsaktivas löner. Solidariteten mellan dagens pensionärer och förvärvsarbetare måste återupprättas. Detta bör göras genom att inkomstpensionen värdesäkras gentemot reallöneutvecklingen, förslagsvis genom följsamhetsindex. Nuvarande pensionssystem är utrustat med en automatisk balansering i form av en inbyggd bromsmekanism som aktiveras om intäkterna i systemet blir mindre än utgifterna. Denna automatiska balansering befriar politikerna från att ta ansvar för obekväma beslut om att höja avgifterna eller sänka pensionerna om systemets tillgångar inte skulle räcka till. Någon måste kunna ställas till svars när pensionärernas villkor försämras. Därför föreslår vi att en aktiv balansering ska finnas. Det innebär att avgifterna tillfälligt höjs om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Det ovan föreslagit är ett reformerat ATP-system. Med tanke på att vi riskerar att se pensionerna sänkas på grund av nuvarande pensionssystem, brådskar det att genomföra ett stabilt och hållbart system. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som får i uppdrag att lägga fram ett förslag till ett reformerat ATP-system i enlighet med det ovan anförda. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6Förändringar inom nuvarande pensionssystem anser av flera skäl att det nya pensionssystemet inte är hållbart . Det bygger på orealistiska förväntningar på aktiemarknaden. Dagens osäkra konjunkturläge, liksom det faktum att AP-fonderna ökat investeringarna i aktier, pekar på rimligheten i dessa tvivel. Vidare vittnar den framtida demografiska utvecklingen om att systemet kommer att belastas hårt framöver. På grund av de kraftiga svängningar som sker på aktiemarknaden är placeringstillgångarna i pensionssystemet mycket osäkra. Risken är stor att pensionerna kommer att bli avsevärt lägre än de summor som anges i de pensionsbeskeden. som utformningen av ett pensionssystem som är stabilt och hållbart både för den enskilda pensionären och för statsbudgeten tas fram, måste akuta åtgärder vidtas i nuvarande system. För att genomföra sjösättandet av pensionsreformen tillsattes inom en arbetsgrupp med företrädare för de fem partier, det vill säga , , , och Socialdemokraterna, som ställt sig bakom överenskommelsen. Med tanke på att nuvarande pensionssystem fullt ut har trätt i kraft måste detta uppdrag sägas vara slutfört. De fem partierna har trots det fortsatt att arbeta bakom lyckta dörrar med uppdraget att vårda överenskommelsen. Enligt är det hög tid att alla sju partier tillåts att fullt ut ta ansvar för pensionsfrågorna. Det är ett allvarligt demokratiskt underskott att så inte redan är fallet. Med tanke på att Genomförandegruppen, på samma sätt som Pensionsarbetsgruppen, valt att hemlighålla sitt arbete finns det stora begränsningar i möjligheter att få insyn i de viktiga diskussionerna som rör pensionssystemets utformning. Av denna anledning bör regeringen se till att samtliga partier omgående ges full och löpande insyn i de politiska överläggningar som rör pensionssystemet och därmed frånta Genomförandegruppen dess formella roll i beslutsprocesser kring pensionssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Studerande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt för bidragsdelen. står bakom denna pensionsrätt, men anser att det finns behov av förbättringar. Redan Pensionsarbetsgruppen föreslog att endast bidragsdelen skulle ge pensionsrätt vid studier med argumentet att studier ska ses som en investering i högre lön. uttalade en del remissinstanser att kostnadsnivån i pensionssystemet var alltför hög och man avvisade därför förslag om pensionsrätt vid studier. har i en tidigare motion anfört att pensionsrätten för studier bör utgå för studerande som fyllt med motsvarande belopp som den egna åldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete utgör. Att öka pensionsrätten vid studier är motiverat utifrån att högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Detta gäller för samhället viktiga yrkesgrupper som bibliotekarier, sjuksköterskor, förskolelärare m.fl. I dessa yrkesgrupper är kvinnor överrepresenterade. Som en jämförelse kan nämnas att personer i plikttjänstgöring får av en genomsnittlig pensionsgrundande inkomst. anser inte att dessa yrkesgrupper, utöver en sämre löneutveckling än andra akademiker, ska bära ansvar för att pensionssystemet ska anses finansierat. anser därför att den aviserade studiesociala utredningen ska göra en översyn av pensionsrätten vid studier. En sådan översyn ska inte resultera i att förbättringar avseende pensionsrätten vid studier konkurrerar ut andra för gruppen nödvändiga förbättringar, utan ska noga ta hänsyn till den ekonomiskt utsatta situation som många studerande lever i. Därför bör regeringen ge den studiesociala utredningen i uppdrag att göra en översyn av pensionsrätten vid studier i enlighet med det ovan angivna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bromsens funktion innebär att pensionssystemet automatiskt reagerar på hur många barn som föds, på hur många som in- och utvandrar, på när och hur mycket invånarna arbetar, när individerna pensioneras och hur länge de lever efter denna tidpunkt. Om systemet är i finansiell obalans räknas pensionsbehållningarna inte upp med tillväxten i de genomsnittliga inkomsterna och utgående pensioner sänks. Detta innebär att man kan sänka pensionerna ifall de yrkesarbetandes avgifter till pensionssystemet och pengarna i AP-fonderna inte räcker för att täcka pensionsåtagandena. Den person som uppfann bromsen, tidigare pensionsexpert , tillstod själv i dokumentären bli pensionär (, ), att bromsen har till syfte att befria politikerna från ett ställningstagande mellan att öka beskattningen av de förvärvsarbetande eller att sänka pensionerna. Istället sätts alltså den automatiska bromsen in och sänker nivåerna i systemet och politikerna i Genomförandegruppen går fria från ansvar. Enligt uppgift från är risken överhängande att bromsen kommer att slå till och att pensionärerna därmed kommer att få sänkta pensioner. Detta kommer att drabba de pensionärer som har fått ett löfte från staten om att deras pensioner ska vara värdesäkrade. beräknas pensionssystemets s.k. balanstal, som visar hur stora skulderna är i förhållande till tillgångarna, dvs. om systemet har ett överskott eller är i finansiell obalans. Om balanstalet överstiger 1,000 har systemet ett överskott och är i balans. Om balanstalet är 1,000 eller därunder har systemet ett underskott och är i obalans. omfattar pensionssystemet ca och har ett överskott på . Balanstalet är beräknat utifrån systemets finansiella ställning och är fastställt till 1,0149. Systemet är alltså nära obalans. Bromsen är då nära att slå till och pensionerna riskerar att sänkas. I nuvarande pensionssystem går till fördelningssystemet och till premiepensionen. Detta är en självklar orsak till den finansiella obalans vi kan se är på väg att inträffa. Avgifterna till fördelningssystemet är helt enkelt för låga. I alternativ går hela pensionsavgiften in i fördelningssystemet, vilket gör systemet finansiellt stabilt. Beräkningar som låtit göra visar att med nuvarande avgiftsuttag där hela avgiften går till fördelningssystemet kommer vårt system att vara finansiellt stabilt till 2024. Först då skulle pensionsutbetalningarna överstiga avgifterna. En höjning av pensionsavgiften skulle innebära att systemet är finansiellt stabilt . Detta gäller för det s.k. basscenario där tillväxten är . I det optimistiska scenariot, med en tillväxt på , behövs inte någon avgiftshöjning för att systemet ska vara finansiellt stabilt till 2050. En annan skillnad mellan basscenariot och det optimistiska scenariot är att andelen 1664-åringar med en inkomst över ett inkomstbasbelopp är större i det senare fallet. Annorlunda uttryckt visar detta att arbetslösheten spelar stor roll för pensionssystemets stabilitet, oavsett hur det är konstruerat. Det nuvarande pensionssystemet visar efter endast i bruk att det är känsligare för arbetslöshet och sjukskrivningstal än det system som vill ha. föreslår därför en förändring inom det nuvarande pensionssystemet som innebär att avgifterna tillfälligt höjs om det visar sig att pensionssystemet är underfinansierat. Denna avgiftshöjning ska vara just tillfällig och inte ge någon pensionsrätt . Vi vill att det ska finnas en fastlagd gräns för vilket underskott som ska hanteras med avgiftsökningar. Om denna gräns passeras ska det tas politisk ställning till hur balans ska uppnås i systemet. Att definiera en sådan gräns är särskilt viktigt med tanke på konjunkturaspekten på en tillfällig avgiftshöjning. En alltför hög tillfällig avgiftshöjning i samband med en konjunkturnedgång kan innebära att samhällsekonomin försämras ytterligare. Därför bör regeringen återkomma med förslag till en aktiv balansering i enlighet vad som ovan angivits. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.4Överföringar från AP-fonderna till statsbudgeten Ytterligare en risk för att bromsen i pensionssystemet ska slå till är de överföringar som görs från AP-fonderna till statsbudgeten. Dessa överföringar skulle ske för att fasa in det nya pensionssystemet. gjorda överföringar uppgår till 245miljarder kronor. Detta följdes av ytterligare en överföring med . bestämde Genomförandegruppen, dvs. företrädare för de fem partier som stod bakom pensionsöverenskommelsen, att tills vidare avvakta med den resterande överföringen från AP-fonden för att minska risken för att bromsen skulle utlösas . Man var också överens om att återkomma senare för att ta ställning till framtida överföringar från AP-fonden. Eftersom vi ifrågasätter pensionssystemets hållbarhet på lång sikt avvisar vi möjligheten att ta mer pengar från APfonderna. Utöver de starka sakliga skäl som finns för att nu definitivt avskriva alla planer på att överföra ytterligare medel från AP-fonderna till statsbudgeten, finns det anledning att erinra om den demokratiska dimensionen. När under /2000 behandlade frågan om överföring av medel till statsbudgeten anförde finansutskottet (1999/2000:FiU19): Utskottet konstaterar att det kan uppstå situationer då den ekonomiska ställningen i pensionssystemet blir så stark att det inte finns anledning att behålla ytterligare överskott i systemet. Enligt fempartiöverenskommelsen om pensionssystemet ska varaktiga överskott efter tillfalla de försäkrade. skrivning är tydlig och de fem partiernas hantering av denna fråga 2004 framstår som ett uppenbart brott mot detta. måste stå upp för de uttalanden som tidigare gjorts. Vi vet att människors förtroende för pensionssystemet är lågt. Förtroendet för vår förmåga att hantera vårt demokratiska system står också på spel. Det är enligt viktigt med ett stort offentligt sparande och vi menar därmed att det sparande som sker i AP-fonderna bör behållas. Inte en enda överföring till får ske från AP-fonderna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6.5Ändrade placeringsregler i premiepensionen I väntan på att premiepensionen och PPM avskaffas vill vi att den valfrihet som det så ivrigt flaggas för i andra sammanhang också ska gälla för placering av premiepensionen. Exempelvis skulle de fackliga organisationerna kunna ges ansvaret för medlemmarnas premiepension, t.ex. enligt den modell som skett i de s.k. Kanadafonderna, för att demokratiskt inflytande över pensionspengarna ska kunna åstadkommas. Med en sådan utformning skulle medlemmarna kunna bestämma att deras pensionspengar inte ska placeras i t.ex. vapen- eller porrindustrin utan istället i etiska fonder. Med det stora antalet olika fonder i premiepensionssystemet blir de val som den enskilda blivande pensionären gör ofta mycket slumpmässiga. föreslog att antalet fonder skulle minskas och att det skulle förenklas för premiepensionsspararna att välja fonder. Det ska enligt utredningen även i fortsättningen vara fritt att välja bland premiepensionssystemets fonder, men spararna bör få hjälp att sätta samman en portfölj som förvaltas till låga avgifter. PPM har däremot föreslagit att snabba byten ska avgiftsbeläggas. motsäger sig PPM:s förslag och menar att fondbyten även fortsättningsvis ska vara avgiftsfria. Ett avgörande problem med det nya pensionssystemets fondsparande är den misshushållning som sker i form av avgifter och bonusar. Detta gynnar banker, fonder och förvaltningsbolag. betalade de fyra statliga AP-fonderna i externa förvaltningsarvoden , varav avsåg olika former av bonusutbetalningar. I jämförelse med andra bolag är dessa förvaltningskostnader mycket stora. Det fackligt styrda , som förvaltar 194 miljarder fackliga försäkringspengar, har som ett exempel en förvaltningskostnad på av de samlade pengarna. Förvaltningskostnaderna för AP-fonderna är högre och för privata banker är kostnaden ytterligare mycket högre. Avgifterna varierar mellan de olika fondtyperna; räntefonder är normalt billigare än aktiefonder. Uppgifter om detta är för de flesta pensionssparare mycket svåra att få reda på eftersom presentationer av bästa och sämsta fonder inte tar hänsyn till t.ex. avgifter och skatteeffekter. Dessa avgifter har haft till följd att pensionssystemet höjt de offentliga förvaltningskostnaderna med nära . Den årliga överföringen från löntagare till fondägare är enorm. Mot denna bakgrund bör ett avgiftstak på för pensionssparande införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. När fondvalet till det nuvarande pensionssystemet genomfördes gjorde av pensionsspararna ett aktivt val av fonder. har intresset för att välja fonder sjunkit drastiskt. Merparten nya sparare hamnar därför i Sjunde AP-fondens icke-väljarfond premiesparfonden. menar att de som valt att inte välja och därmed får sina pengar placerade i Sjunde AP-fonden ska ha maximal avkastning på sina pengar i väntan på att premiepensionen avskaffas. Skaparna av pensionssystemet gjorde det omöjligt för människor att aktivt välja premiesparfonden. vill utöka Sjunde APfondens utbud och vi anser att premiesparfonden ska kunna väljas som aktivt val. Därmed ökar möjligheten till demokratisk styrning av fondens förvaltning och allmänhetens insyn säkras. Vidare bör Sjunde AP-fonden kunna erbjuda en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. Fonden bör också kunna erbjuda generationsfonder och placering i ideella fonder. anser också att Sjunde AP-fonden ska ges skyldighet att ta andra hänsyn än enbart avkastning så att pensionsspararnas pengar inte ska kunna placeras i exempelvis vapen- eller porrindustrin. Sjunde AP-fonden är förbjuden att utöva rösträtt för sina aktieinnehav vid svenska företags bolagsstämmor. Detta är, enligt mening, mycket märkligt. Sjunde AP-fonden är en viktig förvaltare av våra pensionspengar och verkar för att de inte ska gå till höjda arvoden för företagsledare m.fl. utan att pensionspengarna används så effektivt som möjligt i enlighet med de mål som satts upp för Sjunde AP-fondens verksamhet. Därför bör regeringen återkomma med förslag i enlighet med det ovan angivna om aktivt val och utökat utbud för Sjunde AP-fonden. Detta bör begära. 6.8Förbud mot investeringar i vapenindustrin Tidningen har gjort en kartläggning av hur svenska pensionspengar placeras i företag som tillverkar kärnvapen och klustervapen. Enligt undersökningen äger de fyra pensionsbolagen sammanlagt aktier inom kärnvapen- och klusterbombsindustrin till ett värde av . De största investeringarna har och gjort. ägde aktier för i amerikanska bolag som samtliga är verksamma inom kärnvapenindustrin. Flera av de stora pensionsförvaltarna saknar förbud mot investeringar i aktier med koppling till vapenindustrin och i flera fall även helt riktlinjer angående investeringar i bolag som bryter mot internationella konventioner och mänskliga rättigheter. Fjärde AP-fonderna har påbörjat en samordning av etiska frågor i de bolag fonderna äger aktier i utanför . Samarbetet gäller inte svenska bolag. Man har bildat ett etiskt råd och upphandlat ett konsultstöd för etik- och miljöanalys (). Syftet är att genomlysa fondernas portföljer i förhållande till internationella konventioner och att föra en dialog med bolagen. anser inte att detta är tillräckligt. Därför bör en lagändring göras som innebär att placering av pensionspengar i vapenindustrin inte ska vara tillåtet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7Satsningar på att stärka pensionärernas ekonomi De äldre i landet drabbades hårt av 1990-talets nedskärningar i välfärden. Många är de fattiga pensionärer som med rätta känner sig svikna. gör i vårt budgetalternativ en kraftfull satsning på att förbättra pensionärernas ekonomiska situation. Vi vill höja garantipensionen med . Vi genomför denna höjning stegvis så att garantipensionen enligt vårt förslag höjs med 300kronor 2009, 400kronor 2010 och 500kronor 2011. Detta skulle göra en betydande skillnad för de sämst ställda pensionärernas ekonomi. Vi avsätter 2009, 2010 och 2011 för detta. Vi preciserar vårt kostnadsförslag i vår motion om utgiftsområde 11. Nettokostnaden för den offentliga sektorn är dock lägre eftersom förslaget också medför ökade skatteintäkter. En förstärkning av garantipensionen på detta sätt kan ses som en kompensation för de förluster som stora grupper med låga inkomster känner av i och med det nya pensionssystemets konstruktion. Mot bakgrund av det som anförs bör garantipensionen höjas i enlighet med förslaget ovan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget till pensionärer utgör en viktig inkomstkälla för ålderspensionärer med låga inkomster. av låginkomstpensionärerna är kvinnor och fler kvinnor än män uppbär följaktligen bostadstillägg. Under förra mandatperiodens budgetöverenskommelser mellan Socialdemokraterna, genomfördes välbehövliga förstärkningar av bostadstillägget. menar att ytterligare förbättringar behövs. Vi vill därför höja bostadstillägget stegvis till och anvisar för detta 2009 och 2010. Vi vill också se över fribeloppsreglerna inom bostadstillägget för att möjliggöra att höjningar av garantipensionen och bostadstillägget kommer pensionärerna till del i så stor utsträckning som möjligt. Mot bakgrund av det som anförs, bör ersättningsnivån i bostadstillägget höjas till . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En utredning från visar att var fjärde pensionär som har rätt till bostadstillägg inte har sökt något. Omkring 165000 personer bedöms gå miste om en ersättning på ca , trots att de alltså är berättigade till den. Om alla dessa pensionärer fick sitt tillägg, skulle det öka statens kostnader med . Enligt egen undersökning är informationen om bostadstillägget mycket bristfällig. Utöver att förbättra den information som myndigheten ansvarar för på sin webbplats behöver riktad information nå ut. har mot denna bakgrund lämnat en skrivelse till regeringen med krav på förbättrad information riktad till den berörda gruppen pensionärer och förtidspensionärer med låga inkomster. stöder förslag och avsätter för att genomföra en treårig, riktad informationssatsning om bostadstillägget. gjordes, som en del av saneringspolitiken, en reducering av prisbasbeloppet (2,1992). Ytterligare några liknande åtgärder genomfördes . Därefter har prisbasbeloppet räknats upp i takt med förändringen i konsumentprisindex. Utöver dessa basbeloppsförändringar sänktes ersättningsnivån på vissa pensionsförmåner 19931998 genom att utbetalningarna begränsades till av prisbasbeloppet. Denna nedsättning av ersättningsnivån påverkade inte prisbasbeloppet utan endast beräkningen av utgående pensioner. Pensionärernas ekonomi påverkades alltså både av ändrat prisbasbelopp och av begränsningen till . Sedan pensionsreformen genomfördes har kravet på att återställa basbeloppet för att kompensera pensionärerna för pensionernas värdeminskning drivits från olika håll och med olika utformning. vill mot denna bakgrund återställa beräkningsgrunden för de pensionärer som fick en konkret sänkning av sin pension i och med saneringspolitiken . Det skulle innebära en uppräkning av tilläggspensionen för dessa pensionärer med . Den grupp som omfattas är de tidigare ATP-pensionärer som gick i pension 1990 eller tidigare. Vi anvisar mot denna bakgrund, i vårt budgetalternativ, medel för att öka utgifterna till ålderspensionssystemet med 2009. För offentlig sektor blir nettokostnaden , eftersom kommunerna får ökade skatteinkomster i och med detta förslag. Mot bakgrund av det som anförs bör tilläggspensionen räknas upp för de ATP-pensionärer som gick i pension 1990 eller tidigare, i enlighet med vad som anförs i motionen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.