ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Ju350 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om snatteribrott. En stor del av landets småföretagare har utsatts för brott visar undersökningar från bland annat Företagarna. När det gäller detaljhandelsföretagen har räknat ut att kostnaden för det brottsliga svinnet i genomsnitt uppgår till av omsättningen. För vissa utsatta branscher är kostnaden ännu högre. Enligt begås det över 20 miljoner snatteribrott . Butiksstölderna och snatteribrotten har ett starkt samband med den övriga brottsligheten i samhället. Stölder används ofta för att bära upp den grova narkotikabrottsligheten. Det finns få unga som utvecklat en grov brottslighet och som inte börjat denna tragiska karriär med stölder. Det är även i regel som ordspråket lyder: Det börjar med en knappnål och slutar med en silverskål. Butiksstölderna har också förändrats till sin karaktär. Personer med insikt i hur butiksstölder utvecklats över åren beskriver en utveckling där stölderna blivit fler och där många av gärningsmännen blivit alltmer professionella. är det inte alls ovanligt att hela gäng, på fyra till fem personer, går in i en butik för att stjäla. Medan en eller ett par personer distraherar butikspersonalen så passar de andra på att roffa åt sig. Det finns kriminella som specialiserat sig på specifika varor och andra som utför rena beställningsjobb. Lägg därtill att detaljhandeln är extra sårbar, som en följd av den omfattande kontanthanteringen och den vittgående självbetjäningen. Brottsligheten mot företagarna är ett allvarligt problem för många handlare. Handlare har inte mycket att sätta emot när snattare snattar från samma butik. Det är helt orimligt att en person som återkommande stjäl eller uppför sig illa kan fortsätta på bekostnad av butiksägarens och kundernas rättigheter och trygghet. Ur ett näringspolitiskt perspektiv är det förödande om företagare runt om i landet inte kan känna sig säkra i sina egna butiker. Snatterier och stölder måste motverkas. Eftersom snatteri är en ringa form av stöld där värdet på stöldgodset ligger har många snattare satt i system att inte stjäla för mer än denna summa. Påföljden är minimal och polisen är inte ens tvungen att rapportera brottet. Det innebär att snattare i praktiken kan stjäla om och om igen utan att riskera ett högre straff. Snatteri uppfattas därför som en förseelse och leder således ofta inte till ingripande. Detta bör ändras. Kriminella ska inte kunna sätta i system att stjäla av handlare utan konsekvenser. Snatteri bör avskaffas och istället ska brottsrubriceringen stöld användas. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GW02Ju351 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inrättandet av ett rättscentrum i . behöver ett rättscentrum där olika delar av rättsväsendet kan samlokaliseras. Detta har utvecklats och blivit en möjlighet i flera med oss jämförbara län. Att tingsrätten och polisen i skulle ligga bredvid varandra skulle öka säkerheten avsevärt. är trång och säkerheten är otillräcklig. har länge behövt nya lokaler också för att kunna effektivisera verksamheten. transporteras åtalade mellan häkteslokalerna i polishuset och upp till tingsrättens lokaler transporter som ibland sker utan poliseskort trots att det rör sig om mycket allvarliga brott. Att förlägga domstolen vid polisen och häktet skulle avsevärt höja säkerheten. Att slippa transportera de åtalade långa sträckor skulle minska tidsåtgången och kostnaderna. Det faktum att har hand om handläggningen av nådeärenden är ytterligare ett starkt skäl att förbättra säkerheten då alltmer grova kriminella får sin sak prövad i tingsrätten. Risken för fritagnings- och rymningsförsök har ökat i och med detta. En ny tingsrätt placerad i direkta närheten av polishuset undanröjer bättre dessa hot. I är förutsättningarna mycket bra för att skapa ett rättscentrum. Den utmärkta fastigheten i form av en tomt finns redan såsom en storparkeringsplats bredvid polisen och åklagarna i . Regeringen bör ge berörda myndigheter till känna att man gärna ser de samordningsvinster som uppkommer med ett rättscentrum samt därvid klargör att också ekonomiska resurser för ett praktiskt genomförande kan säkerställas.
mot · GW02Ju352 · 2008-10-06 00:00:00 — Behandlingar av rattfyllerister direkt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge vård till rattfyllerister när de ertappas på vägarna. Alkohol- och narkotikamissbruket är ett stort samhällsproblem. Våldsbrott, stölder och rattfylleribrott är några av dess följdverkningar. är det många familjer som trasas sönder av missbruk. De mänskliga kostnaderna är således stora och det är de ekonomiska kostnaderna för samhället också. Tusentals bilförare ger sig ut på vägarna med alkohol eller narkotika i blodet. Rattfylleristerna är enligt () ungefär 16000 . Det är givetvis helt oacceptabelt. Främst bekämpar vi missbruket genom breda välfärdssatsningar som kan verka preventivt men det behövs också satsningar där skadan redan är skedd. Forskningen visar att många av dem som kör alkoholpåverkade på vägarna är beroende av alkohol. Statistiken visar också att många rattfyllerister döms om och om igen om de inte genomgår någon behandling. I län agerar polisen resolut och omgående när en rattfyllerist påträffas. Den alkohol- eller narkotikapåverkade föraren tas direkt till vid där han eller hon erbjuds vård. Genom att ta personen till sjukhus ökar möjligheterna för att han eller hon ska ställa sig positiv till vård. Går det bara någon dag är risken för självförnekelse betydande. Om man väntar ännu för länge visar erfarenheten att än fler är negativa till att ta tag i sitt underliggande missbruksproblem som man får sitt straff. Projektet hos polisen i , att omgående köra en rattfyllerist till sjukhus, har visat sig mycket framgångsrikt när det gäller viljan att ta emot vård. Det borde stå som förebild för liknande projekt över hela landet. Detta bör ge regeringen tillkänna.
mot · GW02Ju354 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att minska antalet butiksrån. har butiksrånen ökat som rånen har blivit grövre och brutalare. Personalen utsätts för större risker . Det är främst mindre butiker som har drabbats då de saknar bra säkerhetsutrustning. Många är ensamföretagare och har svårt att klara av de investeringar som krävs för att öka säkerheten. Längre öppettider och att man hanterar större mängder med kontanter gör att rånrisken ökar för många mindre butiker. Större butiker och kedjor satsar på slutna kassasystem och har oftast ett gemensamt säkerhetsarbete. Antalet spontana kassarån ökar allra mest och det är främst yngre gärningsmän i åldrarna som begår rånen. Det finns ett stort behov av åtgärder för att hejda den negativa utvecklingen. Fler förebyggande insatser från butikerna och samhället är nödvändigt för att komma tillrätta med problemet.
mot · GW02Ju355 · 2008-10-03 00:00:00 — Åtgärder mot barnpornografi på nätet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att försvåra åtkomsten av barnpornografiskt material samt att statliga myndigheter och verk endast ska upphandla nätleverantörer som samarbetar med . Spridningen av barnpornografiska bilder har ökat oerhört . På Internet finns tusentals hemsidor med barnpornografi och dessa sidor omsätter . Det är också väl känt att det händer att människor surfar på nätet på sin arbetsdator. av svenska företagsdatorer beräknas innehålla barnpornografi. Barnpornografi är ett vidrigt övergrepp på barn och det måste bekämpas varhelst det uppträder. Det får inte vara så lätt tillgängligt som det är , via Internet. Det är viktigt att vi gör vad vi kan för att stoppa flödet av barnpornografiska bilder. Genom den datateknik som finns kan man försvåra för den som vill ta del av barnpornografiskt material på sin arbetsdator genom att införa olika former av filter. Fler och fler organisationer och företag väljer att införa dessa filter, och det är glädjande att det pågår ett arbete inom för att införa ett stopp för nedladdning av barnpornografi. Det är dock angeläget att ett sådant arbete skyndsamt initieras och genomförs även inom våra statliga myndigheter och verk. Kampen mot barnpornografi på nätet skulle ytterligare stärkas om alla statliga myndigheter och verk enbart upphandlar nätleverantörer som samarbetar med . Detta eftersom blockering då helt skulle hindra åtkomsten till berörda sidor.
mot · GW02Ju357 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av lagtexten i 51 kap. 2 § (1942:740) vad gäller tidpunkten för återkallande av överklagande. En huvudförhandling gällande till exempel sexualbrott kan vara mycket utlämnande för målsägande, inte minst om detta fall får bred medial uppmärksamhet. Det är därför viktigt att en huvudförhandling slutförs och att dom faller. Den nu rådande lagtexten ger under vissa förutsättningar möjlighet för den tilltalade att återkalla sin överklagan fram till den tidpunkt dom faller. Detta kan dels medföra stora samhällskostnader, dels onödigt stort lidande för brottsoffret och dennes anhöriga. Den nu gällande lagtexten lyder som följer: 51 kap. Om överklagande av domar i brottmål 2 § Om ena parten överklagat tingsrättens dom, har motparten rätt att överklaga domen inom från den dag då den i 1 § angivna tiden gick ut. Ett överklagande som gjorts förfaller, om det första överklagandet återkallats eller av annat skäl förfaller. Lag (1994:1034). Antag att den tilltalade döms för våldtäkt till fängelse av tingsrätten. Den tilltalade överklagar domen och yrkar på nedsatt straff i hovrätten. Åklagaren överklagar däremot inte domen inom utsatt tid för överklagan, men väljer att anslutningsöverklaga när han eller hon får besked om att den tilltalade har överklagat. I anslutningsöverklagandet kan åklagaren dessutom yrka på straffskärpning. I den huvudförhandling som följer måste allt av naturliga skäl granskas en gång till. För målsäganden är detta, inte minst vid sexualbrott, en mycket traumatisk process. Stort fokus läggs på målsägandes heder, vandel och sexualvanor etcetera. När förhandlingen är genomförd sätts vid vilken dom i målet ska meddelas. I denna situation, när det är den tilltalade som har överklagat den första domen, äger den tilltalade också laglig rätt att återkalla sin överklagan fram till det att dom meddelas. Om den misstänkte i detta läge skulle välja att återkalla sin överklagan har den andra huvudförhandlingen skett helt i onödan. Naturligtvis måste rättssäkerhet få kosta. Men frågan är om rättssäkerheten skulle kunna tillvaratas med en annan ordning där vi tar större hänsyn till brottsoffret och till samhällets ekonomi. Det bör övervägas om tidpunkten för återkallande av överklagan kan läggas tidigare under förhandlingen, förslagsvis när rättens ordförande ställer frågan huruvida det föreligger hinder mot huvudförhandling.
mot · GW02Ju358 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för polisens arbetsmetoder i syfte att göra detta tydligare. Polisen ska givetvis agera korrekt och rättssäkert och den enskildes integritet ska särskilt beaktas. behöver polisen, i takt med att kriminaliteten förändras, nya verktyg. Detta gäller inte minst den grova organiserade brottsligheten. En särskild metod för att skaffa bevisning om brott är så kallad provokation. I andra länder, jämförbara med , har polisen uttryckliga befogenheter att företa provokativa åtgärder som, om sådana befogenheter inte funnits, hade utgjort brott. Det kan till exempel handla om att polisen aktivt får en brottsmisstänkt person att begå brott som visar på att han eller hon har begått eller håller på att begå ett annat, mer allvarligt brott. I har brottsbekämpande myndigheter inte någon reglering i lag när det gäller i vilken utsträckning provokation får användas som ett arbetsredskap. Viss provokation anses allmänt vara tillåten medan annan inte är det. Det blir svårt att i varje enskilt fall avgöra var gränsen går mellan det tillåtna och det otillåtna. Därför anser jag att en översyn av reglerna för brottsprovokation är nödvändig och denna bör resultera i tydliga gränsdragningar. I saknas även tydliga lagregleringar kring hur infiltrationsoperationer ska gå till. Det är därför inte alltid tydligt vad en polisman, som har infiltrerat en kriminell grupp, får göra i samband med detta. I flera andra länder finns detta reglerat i lag. En sådan reglering vore önskvärd även i , varför jag förespråkar en översyn när det gäller infiltrationsoperationer. Ett tydliggörande av regelverket antas ge goda effekter både på rättssäkerheten och på effektiviteten.
mot · GW02Ju359 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handläggningstiderna vid miljödomstolarna. För en hållbar ekonomisk tillväxt och ökade företagsetableringar som ger sysselsättning är det viktigt att staten underlättar och stöder näringslivet. Många näringsetableringar, inom till exempel gruv- och skogsnäringen, vatten- och vindkraft, är beroende av snabba miljöprövningar. har antalet handläggare i minskat, trots ökat tryck och en sammanslagning med fastighetsdomstolen som skedde . Personalminskningarna har gjort att behandlingstiden av de inkomna ärendena ökar. Miljödomstolen i hade exempelvis hela 187 ärenden som ej var slutgiltigt avgjorda. Detta vållar stora problem för företagare vars kostnader ökar drastiskt med längre väntetider. Ett mål kan ta och kosta företagen ibland upp mot i externa kostnader. Om man till det även räknar bortfallen i produktionen och att företagen inte kan sysselsätta människor ökar kostnaderna ännu mer, inte bara för företagen utan även för samhället i stort. De långa handläggningstiderna hotar utvecklingen i norra och riskerar hundratals arbetstillfällen, trots att den för så viktiga basindustrin går på högvarv. För att kunna marknadsföra norra som en attraktiv region för företag krävs det att saker som är kopplade till företagsetableringar och deras verksamhet underlättas. tillsattes det en utredning, , vars direktiv säger att syftet med utredningen bland annat är att se hur över miljödomstolarna ska organiseras. Vi finner det därför mycket angeläget att regeringen tar med sig detta i sitt kommande arbete. Ett ytterligare problem som påverkar de långa handläggningstiderna är utformning. När skapades var ambitionerna höga, med all rätt. Problemet är att dess tillämpning i ett antal avseenden blivit byråkratisk och både tids- och kostnadsmässigt besvärande för kommuner och företag. När 2005 beslutade om regelförenklingar angreps en del av problematiken. Förenklingarna innebar att när en entreprenör vill ansöka om tillstånd för en ändring av en miljöfarlig verksamhet kan ett ändringstillstånd sökas. Detta betyder att den nya ansökan endast behöver beröra den specifika ändringen i verksamheten. Trots denna ändring som är ett steg i rätt riktning är erfarenheterna från företag att det är problem med byråkrati och långa handläggningstider. Det är viktigt att bibehålla de höga miljöambitionerna men måste ansökningsprocedurer och tillståndskrav förenklas. utreder bland annat detta problem. Vi anser att det är oerhört viktigt att regeringen tar med sig det perspektiv som anges i denna motion i det fortsatta arbetet, samt att utredningen presenterar konkreta slutsatser om hur handläggningstiderna vid miljödomstolarna ytterligare kan kortas i miljömål.
mot · GW02Ju360 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om poliser i glesbygd. Polisverksamheten måste i alla delar av landet bedrivas så att rättstryggheten upprätthålls. Polisen ska verka i vardagen nära medborgarna för att bekämpa våld och brottslighet. Medborgarna upplever att otryggheten har ökat i samhället. Det är därför viktigt att rättssamhället bekämpar den organiserade brottsligheten med alla medel. Effektiva och moderna metoder behövs för att förhindra att brottsligheten får fotfäste i vårt samhälle. Polisen spelar en stor och viktig roll som trygghetsbärare i samhället. Det är en trygghet som ska gälla alla medborgare, oavsett var i landet man bor. är det inte så i glesbygden. Långa avstånd och för få poliser gör att människor får vänta alltför länge på hjälp från polisen, om den alls kommer. Särskilda åtgärder och insatser bör därför vidtas för att rekrytera och säkerställa att tillgång till poliser finns i glesbygden.
mot · GW02Ju361 · 2008-10-02 00:00:00 — Hindra alkohol- och drogpåverkade bilförare tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om återfallsförbrytare. Straffen för personer som återkommande döms för rattfylleri måste skärpas. Åtgärder måste vidtas för att stoppa återfallförbrytare som kör bil onyktra eller drogpåverkade då de utgör en stor fara för sina medtrafikanter. Majoriteten av de personer som döms för rattfylleri är yngre och medelålders män som oftare kombinerar bilkörning och alkohol än kvinnor. Svenskarna dricker alltmer alkohol än tidigare då alkoholvanorna i samhället har förändrats. Den totala konsumtionen har ökat. Majoriteten av alkoholen konsumeras i samband med större och veckoslut. Att dricka alkohol som man tar någon form av droger påverkar körförmågan dramatiskt och ger kraftiga effekter som påverkar körförmågan mycket negativt. Bedömningsförmågan och reaktionsförmågan att reagera snabbt vid oförutsedda händelser minskar. För den som har en promillehalt på 0,2 till 1,0 är straffet oftast dagsböter. För grovt rattfylleri är straffet fängelse, vilket i stor utsträckning avtjänas genom att den dömde får en elektronisk fotboja. Straffet kan även bli samhällstjänst eller villkorlig dom om det är ett förstagångsbrott. För att minska antalet återfallsförbrytare så måste även andra åtgärder vidtas. Dagsböter och fängelsestraff måste kombineras med exempelvis alkolås och vård. Istället för att återkalla körkortet kan alkolås installeras . Det leder oftast till positiva åtgärder då alkoholkonsumtionen måste minska för att bilen ska kunna köras. Även krav på att delta i olika vårdprogram för att få hjälp att hantera sitt missbruk måste ställas mera frekvent. Samhället måste ställa hårda krav på att den som kör rattfull måste hantera sitt missbruk, annars bör straffet bli betydligt hårdare än . som återfallsförbrytarna åter kör bil och döms för rattfylleri bör brottet läggas till tidigare begångna brott så att det går att höja straffet för återfallsförbrytare.
mot · GW02Ju362 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en uppföljning och utvärdering av nationella handlingsplan. Runtom i finns det många brottsofferjourer som erbjuder stöd och hjälp till människor som varit utsatta för brott. En rad åtgärder och reformer har genomförts för att förbättra brottsoffrens situation. Bättre ersättning och utökad rätt till målsägandebiträde har införts. är polisen skyldig att informera brottsoffer om att de har rätt att få kontakt med den lokala brottsofferjouren. Undersökningar visar att alla polisdistrikt inte är lika bra på att tillfråga brottsoffer om deras behov av stöd och hjälp. har upprättat en nationell handlingsplan som bl.a. innebär att polisen själv skall ta reda på hur brottsoffer upplever polisens bemötande. Handlingsplanen har inte lett till någon genomgripande förändring. Det krävs därför en uppföljning och utvärdering av nationella handlingsplan.
mot · GW02Ju366 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kriminalisera rymningar och rymningsförsök från fängelser. genomfördes 74 rymningar från svenska anstalter, varav 10 från slutna anstalter. har det skett flera uppmärksammade rymningar från svenska fängelser. Förutom att rymlingarna utgör en fara och är säkerhetsrisker för allmänheten kostar det mycket resurstid för de poliser som deltar i arbetet med att fånga rymlingarna. Till det skall läggas samhällets kostnad i form av det polisarbete som på grund av rymningarna inte blir utfört, vilket givetvis är svårare att beräkna, men som säkert är betydande. Mot den bakgrunden bör i lagen införas en regel som kriminaliserar rymningar och rymningsförsök från fängelsestraff. Så är fallet i de flesta andra länder, som t.ex. i våra nordiska grannländer. I är straffet fängelse , i böter eller fängelse och i böter eller fängelse . Det vanligaste straffet är böter eller fängelse i upp till ett eller , vilket gäller t.ex. i och . har fängelse , medan det i t.ex. och gäller böter eller fängelse . Med tanke på de konsekvenser som rymningar medför bör det inte längre vara fritt fram att rymma från ådömda straff. Det bör utredas vilka påföljder som kan anses vara rimliga vid rymning eller försök till rymning från ett fängelsestraff. Det synes inte helt onaturligt att lägga sig på en nivå jämförbar med våra nordiska grannländers.
mot · GW02Ju367 · 2008-10-06 00:00:00 — Översyn av straffrättslig preskription tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över reglerna för den straffrättsliga preskriptionen. I , liksom i de flesta länder, kan ett brott preskriberas. Straffrättslig preskription delas upp i åtalspreskription och påföljdspreskription. Åtalspreskription innebär att någon påföljd inte kan dömas ut när har förflutit från det att brottet har begåtts. Påföljdspreskription innebär att en påföljd som har dömts ut av en domstol inte kan verkställas efter det att har förflutit. Preskriptionstiden varierar, utifrån straffets längd, mellan två och enligt följande. Om den svåraste påföljden är: Fängelse i högst 1 år Fängelse men högst 2 år Fängelse men högst 8 år Fängelse över 8 år Exempel på brott som har livstids fängelse i straffskalan och där det råder en 25-årig preskriptionstid är: mord, människorov, grov mordbrand, grov allmänfarlig ödeläggelse och grovt sabotage. Exempel på brott där den svåraste påföljden är fängelse i och som därmed har en preskriptionstid är: dråp, grov misshandel, grov våldtäkt och grovt rån. Exempel på brott där straffskalan är fängelse i lägst två och högst och där preskriptionstiden är : våldtäkt, grovt koppleri och allmänfarlig ödeläggelse. Som ovan nämnts finns i åtalspreskription beträffande samtliga brott. Det finns dock exempel på andra länder i EU och västvärlden där de grövsta brotten inte preskriberas. I , , och finns inte några preskriptionsregler för bl.a. mord. Mot bakgrund av att modern teknik, t.ex. DNA-analyser, har gjort det möjligt att lösa brott som det tidigare inte varit möjligt att komma till rätta med, bör preskriptionslagstiftningen ses över. Därvid bör fokus läggas på de grövsta brotten som t.ex. mord. Inte för att i första hand någon efter mycket skall ställas till ansvar utan för att brottsoffren/brottsoffrens anhöriga skall få klarhet i vad som hände en gång för kanske mycket länge sedan. Alliansregeringen har gett uttryck för en vilja att se över preskriptionslagstiftningen för de grövsta brotten och det har kommit en skrivelse (DS 2007:1 Preskription vid allvarliga brott). Detta är mycket positivt och jag ser med tillförsikt fram emot åtgärder som syftar till att avskaffa preskriptionstiden för grova våldsbrott.