mot · GV02Fi9 · 2008-05-05 00:00:00 — Det betyder att staten kräver utdelning till statskassan på av den redovisade nettovinsten. betydde det att SJ levererade in 150miljoner kronor till staten. Även om det inte går att göra en helt rättvis jämförelse med motsvarighet, Danske (på grund av att det är ett affärsverk och inte ett aktiebolag som ) kan vi ändå notera att den danska staten ser sitt tågföretag som så viktigt, att det tilldelas från staten. Lönsamhets- och utdelningskravet gör att tvingas prioritera bort relativt sett lågtrafikerade sträckor i glesbygd. Det leder även till att resenärer utifrån ekonomiska utgångspunkter i stället väljer flyg eller långfärdsbussar, eftersom det är förhållandevis dyrt att resa med tåg i . Statens krav gör alltså att färre åker tåg, vilket är helt orimligt om vi vill minska klimatpåverkan. Så om utbud av tåg och sänkta biljettpriser ska bli verklighet, kan inte staten använda SJ som mjölkko. Ska de trafikpolitiska målen förverkligas måste fler ges en reell möjlighet att åka tåg i stället för flyg, buss eller bil. SJ AB:s utdelningskrav till ägaren, dvs. staten, bör därför avskaffas. För att värna jobben inom skogsnäringen och öka möjligheten att möta framtidens resurskonflikter gällande att använda skogsmark för utvinning av virke, bioenergi, skydd av biologisk mångfald och kolsänkor ser vi ett behov av att se över hur ett utökat starkt ägande av skog kan bidra till att möta dessa utmaningar på ett modernt och ansvarsfullt sätt. Skogsnäringen har alla karakteristika för en viktig infrastruktur. Näringen finns också över hela landet och är viktig i glesbygden både för sågverken, massa- och pappersindustrin, pelletstillverkningen med m.m. också för natur- och ekoturismen. Staten är en stor ägare av skogsmark, men det statliga ägandet är spritt på många olika myndigheter och bolag. Vi ser därför ett behov av en samordning, utveckling och klargörande med syftet med nuvarande innehav och ägande av skog. behöver naturvården och de sociala värdena i form av naturturism, rekreation och upplevelser och kulturmiljövärden som finns i våra skogar utvecklas och stärkas. Vi ser en stor framtida potential i att en större andel av skogsråvaran förädlas i , vilket också ger fler arbetstillfällen. Även inom bioenergisektorn finns stor potential till nya jobb. Satsningar på biodrivmedelsproduktion av inhemska förnybara bränslen kan i enligt () under vissa förutsättningar ge 25000 nya jobb fram . Antalet sysselsatta är resultatet av investeringarna i nya anläggningar, driften av dessa samt produktion av energiråvaran. Biobränslen svarar för nästan en fjärdedel av totala energianvändning. står skogsnäringen inför stora utmaningar. Tillgången till billig import av skogsråvara har minskat och pressen på hur den inhemska skogsråvaran ska användas har ökat när det gäller produktion av pellet och andra generationens etanol. som produktionsmålen utvecklas följer förpliktelser att skogsbruket bedrivs på ett ekologiskt hållbart sätt och att mark avsätts för skydd av hotade arter och biologisk mångfald. Vi ser att skulle kunna utveckla ett närmare samarbete med högskoleforskningen för att öka förädlingsgraden, där ligger efter många länder, men också för en utökad trähustillverkning med både offentliga byggnader och flerfamiljshus. Ett samarbete med skulle här vara möjligt. bedömer att miljökvalitetsmålet Levande skogar är mycket svårt eller inte möjligt att nå till även om ytterligare åtgärder sätts in. Skogar med mycket höga naturvärden avverkas och skogens kulturlämningar skadas. Rådet bedömer att hänsynen i skogsbruket måste bli bättre och föreslår ökade arealer av skyddad skog. En stor mängd växt- och djurarter i våra skogar lever under hot. På rödlistan i klassas för tillfället nästan 2000 arter som missgynnade eller hotade. Det moderna skogsbruket utarmar livsmiljöerna för de flesta av dessa arter. Att stoppa förlusten av biologisk mångfald är bland det viktigaste miljöarbete som kan göras i . behövs skogen för virke och bioenergiutvinning. För att möta dessa intressen behöver en nationell strategi utvecklas. Genom utökad statlig mark kan en sådan strategi få ökade möjligheter att genomföras. Den fortsätta utförsäljningen av statlig skogsmark till privata skogsbrukare som har pågått anser vi vara direkt kontraproduktiv. Vi anser att i stället ska öka sina inköp av skog. Medel kan tas från den egna vinsten och när så behövs föras över från andra statliga bolag. skulle genom ett utvecklat ägande dessutom kunna få fler markområden att byta med då privata markägare köps ut vid bildande av naturreservat. har föreslagit att en utredning tillsätts för att utreda effekterna av att ge att efterskänka skyddsvärd statligt ägd skogsmark som naturreservat utan att belasta anslaget för biologisk mångfald i statsbudgeten. Det skulle innebära att den skyddsvärda skogsmark, , som successivt köper loss från för att göra till formellt skyddade områden efterskänks av bolaget. 7.5Vänsterpartiets skattepolitik för produktiv rättvisa Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. En hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden som vi menar ska finansieras via skatterna. Vi vill utveckla den generella välfärden och ta hänsyn till hur kvinnors och mäns olika förutsättningar kan ta sig olika ekonomiskt uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Man kan påvisa hur skillnader i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. En undersökning gjort av Kommuner och Landsting (SKL) visar att viljan att betala skatt är hög och att många föredrar satsningar på t.ex. vård och äldreomsorg före skattesänkningar. Skatter måste också upplevas som rättvisa för att få acceptans. Därför menar att det krävs en viss progressivitet i systemet, bl.a. en höjd statlig skatt vid högre inkomster. Forskning visar dock att proportionell beskattning också är omfördelande till förmån för människor med lägre inkomster. 7.5.2Skatter som styrmedel i miljöpolitiken Skatter är ett viktigt styrmedel i klimat- och miljöomställningen. har höga ambitioner för att utveckla den svenska klimatpolitiken och för att ska kunna minska sina utsläpp i förhållande till nivå. Fram bör utsläppen vara lägre än . Vi har också som mål att klimatsatsningarna ska uppgå till av BNP . Skatter, tillsammans med andra styrmedel, är viktiga verktyg för att nå dessa klimatmål. Det handlar t.ex. om höjda koldioxidskatter och att införa en kilometerskatt för tunga fordon för att minska transporters skadliga påverkan på miljön och styra över till mer kollektivt resande. Vi vill ha stimulanser för att påskynda energieffektivisering av industrier och bostäder. Med hjälp av skattereduktion för forskningsinsatser vill vi skapa ytterligare förutsättningar för miljö- och energiomställningen. var med och införde skatteväxling . Fram har drygt 16miljarder växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt, till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. Under innevarande mandatperiod har lagt förslag om fortsatt skatteväxling. Vi menar att det krävs en höjd ambitionsnivå för att nå uppsatta klimatmål. Vi är medvetna om att skatteåtgärder inom miljö- och energiområdet kan innebära kännbara fördyringar för många låg- och medelinkomsttagare. Skatteförändringar kan bidra till att utjämna dessa effekter mellan olika grupper. tror inte att det är nödvändigt med stora skattesänkningar för att förbättra de mindre företagens situation. Däremot är vissa förbättringar och justeringar nödvändiga. Vi vill peka på vikten av att ha ett enhetligt likformigt regelsystem med få undantag som är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilde företagaren. Ett likformigt skattesystem förhindrar också inlåsningseffekter och en snedvriden konkurrens. diskuteras behov av skatteincitament i samband med start av företag eller i samband med expansion. Det kan vara nödvändigt till viss del. Men att stimulera nyföretagande måste vägas mot krav på affärsmässighet och överlevnad som en del av företagandet. Dessutom finns möjlighet till stöd genom underskottsavdrag och möjlighet till uppskov. Två viktiga delar som däremot bör genomföras är en rejäl satsning på såddkapital i ett företags tidiga skede och skattereduktion för satsningar på forskning och utveckling i mindre företag. Det skulle gynna den viktiga miljö- och energiomställningen. Begränsningen av den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som regeringen genomfört har i första hand drabbat de mindre företagen. Vi anser att det var ett felaktigt beslut och menar att den typen av reduktion är att föredra framför de selektiva nedsättningar som genomförs. har medverkat till att 3:12-reglerna reformerats under . Regelverket får ibland kritik för att vara krångligt. Syftet med reglerna är att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster. Vi tycker att det syftet är viktigt och måste upprätthållas. Om möjligt ska naturligtvis förenklingar kunna genomföras. går staten miste om över 130miljarder kronor i uteblivna skatteinkomster. Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men där fusket står för den största delen. För företag som vill vara seriösa blir skattefusk och svartarbete ett gissel eftersom man inte kan konkurrera på lika villkor. För att komma till rätta med problemet krävs tydlig lagstiftning och en rad åtgärder som ger myndigheter större befogenheter. Vi vill lyfta fram det förtjänstfulla arbete som fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer inom byggbranschen gjort för att motverka fusk. möjlighet att göra oanmälda arbetsplatsbesök för att kontrollera personalliggare bör utökas till att omfatta fler branscher än . En annan åtgärd är att den månatliga redovisningen av skatter och avgifter görs på individnivå. Innan det blir en generell åtgärd föreslår vi en försöksverksamhet, t.ex. i byggbranschen. Dessutom måste få ökade resurser inte minst för att möta en ökad ekonomisk brottslighet med internationella förgreningar. Det är också viktigt att vi får ett skattesystem som är mer likformigt där man undviker undantag och gränsdragningar. Det blir lätt en grogrund för fusk och ökar dessutom krångelfaktorn. 7.6Utbildning för arbete och aktiv arbetsmarknadspolitik Full sysselsättning är det överordnade målet med ekonomiska politik. Arbetslöshet är destruktivt både för den enskilde, för löntagarna som kollektiv och för samhället som helhet. Det är därför ett grundläggande politiskt ansvar att skapa förutsättningar för att alla medborgare ska kunna arbeta. Det är också ett politiskt ansvar att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som präglas av trygghet och goda möjligheter till inflytande och utveckling i arbetet, och där alla har en plats efter sin individuella förmåga. En hög generell utbildningsnivå och aktiv arbetsmarknadspolitik är omistliga delar i den svenska modellen, där strävan är att öka produktiviteten och kvaliteten i arbetslivet genom att bejaka strukturomvandling. Till skillnad från regeringen vill fortsätta att bygga vidare på och förbättra denna modell där staten tar sin del av ansvaret för ett väl fungerande, utvecklande och demokratiskt arbetsliv. Framtidens arbetsliv kommer att ställa allt större krav på arbetskraftens kunskaper, och tendensen är att allt fler arbeten kräver eftergymnasial utbildning. Yrkesspecialisering kommer att ske senare, vilket ställer högre krav på den eftergymnasiala utbildningen. Yrkeslivet ställer också krav på grundläggande basfärdigheter såsom självständighet, förmåga att formulera och lösa problem, kritiskt tänkande och kommunikativ förmåga samt goda teoretiska kunskaper. All gymnasieutbildning måste därför ge eleverna dessa grunder som de får de praktiska och teoretiska kunskaper som är nödvändiga för att förbereda för samhälls- och arbetslivet. Givetvis ska gymnasiet också ge alla behörighet till fortsatta studier. Högskolan måste öppnas för alla grupper i samhället, och det behövs åtgärder för att motverka snedrekrytering. För att det livslånga lärandet ska bli en verklighet även för dem som inte söker sig till högskolan behövs det genomgripande förändringar av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi vill se ett mer sammanhållet system av eftergymnasial yrkesutbildning, som är bättre anpassat till de föränderliga behov som finns i samhället och hos individerna. De fackliga organisationernas arbete med att teckna avtal och tillvarata löntagarnas intressen ute på arbetsplatserna är själva navet i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Att värna den svenska modellen är därför också att värna fackförbundens reella möjligheter att verka. Att ta strid för svenska fackförbunds oinskränkta rätt att teckna kollektivavtal med företag från andra EU-länder mot bakgrund av utslag i Lavalmålet är en självklarhet för . Vi menar att omöjligen kan godkänna det nya utan att vi förhandlat till oss bindande garantier för att den svenska kollektivavtalsmodellen och strejkrätten är överordnade den fria rörligheten i EG-rätten. Arbetet mot social dumpning måste prioriteras. Vi kan aldrig acceptera att redan utsatta människor utnyttjas till svartarbete. Alla har rätt till ett anständigt liv med goda löner och arbetsvillkor. Vi anser att såväl arbetsmarknadens parter som och ska ges tydligare riktlinjer och mer resurser för att bekämpa denna typ av ekonomisk brottslighet och utnyttjande. Regeringen har slopat avdragsrätten för medlemskap i fack och a-kassa. Det är en liten besparing i statsbudgeten, men resulterar i ökade utgifter för enskilda med små ekonomiska marginaler. Vi ser detta som ytterligare ett sätt för regeringen att underminera de fackliga organisationerna och avser självfallet att återinföra avdragsrätten, som ju för övrigt harmonierar med arbetsgivares rätt att dra av för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Regeringens utvidgning av arbetsgivares rätt att visstidsanställa slår hårt mot framför allt ungdomars möjligheter att etablera sig i arbetslivet. Det skapar också instabila arbetsplatser där det är svårt att bedriva fackligt arbete och systematiskt arbetsmiljöarbete. Vi vill begränsa de otrygga anställningarna genom att kraftigt förkorta tiden för att kvalificera sig till fast jobb och sätta ett tak för hur länge en person kan vara visstidsanställd . Anställningsformen allmän visstidsanställning ska beläggas med en arbetsgivaravgift som ligger över övriga anställningsformer, i syfte att premiera arbetsgivare som erbjuder fasta jobb. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är ett stort och oacceptabelt samhällsproblem som bara kan lösas genom medveten jämställdhetspolitik på flera områden. har ett flertal förslag på reformer som skulle förbättra förutsättningarna för att uppnå jämställdhet i arbetslivet. Individualiserad föräldraförsäkring, rätt till heltid med deltid som möjlighet och satsningar på såväl kompetensutveckling som fler anställda i den offentliga välfärdssektorn är några av dem. Vi avsätter också pengar för ett särskilt statsbidragssystem till kommunsektorn som ska belöna ett framgångsrikt arbete med att utjämna löneskillnader som beror på kön. Urholkningen av arbetslöshetsförsäkringen är en ständigt fortgående process i den borgerliga regeringens politik. Vi har ännu inte till fullo kunnat börja analysera konsekvenserna av det medvetna och systematiska raserandet av detta för både den enskilde, löntagarkollektivet och hela samhällsekonomin så väsentliga trygghetssystem. Dock kan vi redan konstatera att det resulterat i att över 400000 medlemmar lämnat a-kassorna och står oförsäkrade vid arbetslöshet. Under kommande budgetperiod kommer de ekonomiska konsekvenserna av de ändrade regelverken med hårdare kvalifikationskrav, fler utförsäkrade och sänkta ersättningsnivåer att få allt större genomslag. har bestämt avvisat regeringens samtliga försämringar av arbetslöshetsförsäkringen. En solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring som ger löntagarna inkomsttrygghet vid arbetslöshet är en central del i den gemensamma välfärden och för en väl fungerande arbetsmarknad. Vi återställer regeringens samtliga försämringar av a-kassan i vår budget och föreslår dessutom en rad förbättringar. avser vi att återkomma med förslag på en reformerad arbetslöshetsförsäkring som bygger på frivillighet, facklig administration, solidarisk finansiering och 80-procentig ersättningsnivå. Regeringens stora nedskärningar av den aktiva arbetsmarknadspolitiken är inte enbart en anpassning till lägre arbetslöshetstal, utan är ett uttryck för en radikalt annorlunda syn på Arbetsförmedlingens roll och ansvar. En betydligt mindre andel av de inskrivna på Arbetsförmedlingen erbjuds insatser som syftar till att öka kompetens och anställningsbarhet. I stället är det snabb utslussning som står i fokus. Arbetsförmedlingen har alltmer reducerats till en platsbank utan ansvar för att stärka humankapitalet. Det är en politik som försvårar omställning och lämnar stora grupper av arbetssökande utan möjligheter att hitta ett varaktigt arbete. Vi menar att arbetsmarknadsläget motiverar intensifierade satsningar på arbetsmarknadsutbildning och riktade anställningsstöd till dem som har särskilda svårigheter att hitta arbete. Bristen på kvalificerad arbetskraft i ett flertal branscher kan avhjälpas med satsningar på fler platser i arbetsmarknadsutbildning. Antalet platser bör uppgå till 15000 månadsplatser. Särskilt fokus bör läggas på att erbjuda fler utbildningsplatser till kvinnor, då dessa varit underrepresenterade . Även med högre sysselsättningsgrad kommer det att behövas särskilda insatser för långtidsarbetslösa. Vi avser därför att behålla plusjobben, anställningsstöden och utbildningsvikariaten som skattekrediteringar på inkomstsidan. Funktionshindrade och personer med nedsatt arbetskapacitet ska beredas goda möjligheter att delta i arbetslivet. Lönebidrag och OSA är ett väldigt bra sätt att bereda plats för dem som står långt från arbetsmarknaden. Ett lönebidrag eller en OSA-anställning är en subventionerad anställning motsvarande av lönekostnaderna, men med ett tak, vilket gör det både träffsäkert och attraktivt både för privata och offentliga arbetsgivare att bereda plats. Vi kommer att föreslå en höjning av taken och en utökning av antalet platser för att fler ska få chansen till ett arbete. För personer med tillfälliga eller permanenta funktionshinder eller andra problem som gör att de har svårt att komma in på arbetsmarknaden, är det en bra chans att få och upprätthålla ett jobb och därigenom få en chans att etablera sig på arbetsmarknaden. Invandrades alltför höga arbetslöshetstal måste bemötas både med insatser mot diskriminering och riktade åtgärder för att stärka invandrades möjligheter att delta i arbetslivet på lika villkor. Bland annat vill vi satsa på förbättrad sfi-undervisning som kan kombineras med anställningsstöd och bättre möjligheter att få yrkeskunskaper och examina översatta och värderade. Arbetsförmedlingen arbetar med alla dessa uppgifter och behöver rejäla resurstillskott för att kunna erbjuda bättre service till såväl arbetssökande som arbetsgivare. Förebyggande arbetsmiljöarbete är centralt för att motverka ohälsa och olycksfall i arbetslivet. Arbetsmiljöfrågor är dessutom i hög grad jämställdhetsfrågor, eftersom de arbetsplatser och yrken som är kvinnodominerade genererar mer arbetsrelaterad ohälsa. vill stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet och ge och skyddsombuden mer resurser och bättre verktyg i sitt arbete. Vi anser också att en nollvision för dödsfall i arbetslivet bör uppställas. avvisade regeringens omotiverade nedläggning av () i budgetpropositionen 2006. Nedläggningen innebär en förskingring av kunskaper och en viktig informationskälla för såväl arbetsmarknadens parter som myndigheter och beslutsfattare. anser att de resurser som förfogat över även bör avsättas till arbetslivsforskning och informationsinsatser om forskningsfältet. Vi avser att återkomma med konkreta förslag på hur denna verksamhet ska organiseras . ser det som en prioriterad uppgift att stärka socialförsäkringssystemet. Detta är ett viktigt verktyg för att minska klass- och könsskillnader. Alla har rätt till ekonomisk trygghet vid inkomstbortfall på grund av sjukdom, arbetslöshet, ålderdom, eller föräldraskap. De förbättringar som behöver göras av socialförsäkringssystemens olika delar, för att rättigheterna ska omfatta alla och för att tryggheten för de försäkrade ska öka, ska göras med den generella välfärdsmodellen som utgångspunkt. Vi arbetar för ett starkt och hållbart system som ger människor trygghet vid förändringar och tillit att klara olika livssituationer. Stabila offentliga ekonomiska välfärdssystem skapar trygga människor, som kan tillvarata sina livsmöjligheter. Genom att föra en politik för full sysselsättning och värna det ekonomiska trygghetssystemet skapar vi ett mer rättvist och solidariskt samhälle. förs långtgående diskussioner om att reformera socialförsäkringarna enligt pensionssystemets modell. Risken är stor att de förändringar som sker inom socialförsäkringsområdet är ett stort steg på vägen till ett totalt systemskifte. Diskussionerna handlar om rakare rör mellan vad som betalas in och vad som betalas ut, att inslagen av privata försäkringar, egenavgifter och avtalslösningar ska öka och att socialförsäkringarna ska utgöra en ekonomiskt självständig del utanför statsbudgeten och därmed göras oberoende av politiskt inflytande. Det är bara att se på pensionssystemets konsekvenser för att ana vad detta kommer att medföra. En ökad privatisering inom socialförsäkringarna riskerar att kraftigt urholka jämlikheten i systemet. Regeringen avser att låta de privata trafikförsäkringarna ta över ansvaret i de fall där trafikskador har genererat kostnaden och som ett led i detta har en skatt på trafikförsäkringspremie införts. Motivet är att öka riskmedvetandet med direkta individuella kopplingar till försäkringskostnaden. Detta är en mycket farlig utveckling, inte minst ur klass- och könsperspektiv, eftersom människor med förslitande arbetsuppgifter relativt sett skulle dra på sig högre försäkringskostnader än andra grupper och därmed riskera högre . Vi avvisar hela den inriktningen på politiken och därmed den särskilda skatt på trafikförsäkringspremie som regeringen räknar med ger 2,8miljarder i ökade intäkter . 7.7.1Inkomstbortfallsprincipen höga tak och starka golv De offentliga trygghetssystemen finns till för att säkerställa att individerna har tillräckliga ekonomiska resurser oavsett livssituation. Konstruktionen av socialförsäkringssystemet bygger på viktiga grundvalar som skatt efter bärkraft, arbetslinjen, inkomstbortfallsprincipen och principen att det omfattar alla individer. Detta är viktiga principer som skiljer vårt generella system från andra som bygger på grundtrygghet för människor med små ekonomiska resurser. I och med att socialförsäkringen genom inkomstbortfallsprincipen så nära är kopplad till arbetsmarknaden återspeglas den ojämlikhet och ojämställdhet som präglar arbetsmarknaden i försäkringen. Den ekonomiska tryggheten måste därför stärkas genom full sysselsättning och solidariskt finansierade socialförsäkringar. Inkomstbortfallsprincipen handlar om att i stort sett alla, inte bara de fattigaste, ska omfattas och därmed gynnas av systemet. Härigenom skapas en solidaritet även hos samhällets mellanskikt. Det samhällskontrakt som den generella välfärdsmodellen har sin utgångspunkt i förutsätter att alla betalar till systemet via skatter och sociala avgifter. Härmed ska alla som en uppfyllelse av kontraktet också få ut en rimlig del.