ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02MJ380 · 2008-10-03 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen om beteskrav måste gälla i praktiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gamla dispenser bör sökas på nytt för ny bedömning och att nya dispenser enbart ges där det är praktiskt omöjligt på grund av brist på mark där vall kan anläggas inom rimligt avstånd. I djurskyddslagens portalparagraf står att djur ska ges möjlighet att bete sig naturligt. Den här paragrafen har lett till att de svenska hönsen ska kunna värpa i rede och sitta på pinne, att svenska suggor inte får fixeras och att de svenska mjölkkorna ska vara ute . Den här motionen handlar om mjölkkor. Lagen att hålla mjölkkor på bete kom 1991 och var mycket omdiskuterad i bondekretsar, framför allt i bygder (läs ) där gamla lantbruksnämnder tvingat bönder att skaffa fler kor än man hade bete till. Därför infördes möjligheter till dispenser tänkt för bönder, som inte hade marker i anslutning till gården, och de skulle ges restriktivt. tog på sig för att utforma precisa regler, men 1995 kom de, och 3 månader sammanhängande betestid blev kravet i som exempel. Det gick att få upp till dispens för att ordna det hela praktiskt, om det var problem, vilket det inte var i de flesta fall. Att stängsla en äldre vall tar inte och de flesta bönder såg till att mjölkkorna kom ut, om man inte hade haft dem ute tidigare. Så 1998 fick de allra flesta kor röra på benen, beta gräs och njuta av väder och vind i . Men inte alla. Det finns fortfarande mjölkkor som inte kommer ut, trots bestämmelserna. Det finns till och med mjölkkor som står uppbundna i lagården året runt. Att det är så kan ha flera skäl. Det finns bönder som fick dispens innan regler för dispens kom, det vill säga och som då inte tidsbegränsades. Men det finns även bönder som struntat i lagen och med vilka den lokala miljö- och hälsoskyddsnämnden inte kommit någon vart. Det finns fall som har föranlett denna motion där man nu har, då den lokala myndigheten satt ner foten, ansökt om dispens hos . Det skedde , men även har den gårdens kor stått inne uppbundna, trots att gården är väl arronderad och har mark i direkt anslutning till lagården. Så här kan det inte fortsätta! Djurskyddslagen sätts ur spel och den välfärd, som finns inskriven för djuren, kommer inte alla mjölkkor till del. Den fina reklamen med kor på gröna ängar är inte alltid sann. Lagen måste gälla lika för alla. Det är också en fråga om solidaritet bönder emellan. Det tycks till och med vara så illa så att ingen vet hur många mjölkkor som inte kommer ut . Det har gått så sedan beteskravet för mjölkkor kom, att möjligheten att söka dispens måste skärpas rejält. Alla gamla dispenser måste omprövas och nya ges endast om det är omöjligt att anlägga vall, därför att ingen mark finns i anslutning till gården.
mot · GW02MJ385 · 2008-10-02 00:00:00 — begär att regeringen återkommer till angående samiska kvinnors rättigheter i rennäringslagstiftningen. 1866 antog den första renbeteslagen. Avsikten var att fastställa relationen mellan renskötseln och bofasta svenskar. Genom lagen erhöll renskötande samer en särskild rätt till renskötsel samt rätt att jaga, fiska och utnyttja skogen på statens mark. renbeteslag institutionaliserade än mer denna idé. Den tidiga lagstiftningen fick stora konsekvenser för samernas rättigheter, den individuella renbetesrätten gjordes till en kollektiv rätt för samebyarna. Dessutom var rättigheterna olika för män och kvinnor. Renskötseln sågs som ett yrke för män och den samiska kvinnans rättigheter definierades utifrån mannens ställning och om huruvida han definierades som same eller inte. Kvinnans rättsliga status var beroende av mannens och detta system varade ända till 1971 då det så kallade husbondesystemet infördes i den nya rennäringslagstiftningen. Kvinnorna blev formellt jämställda enligt lagen, men underordnades i praktiken männen. De renar som tillhörde ett hushålls kvinnliga medlemmar kom att räknas under maken eller fadern. Vi skriver och dessa förhållanden råder fortfarande. Det är hög tid att regeringen fortast möjligt återkommer till med en modern och jämställd rennäringslagstiftning.
mot · GW02MJ386 · 2008-10-01 00:00:00 — Gemensamt retur- och pantsystem inom EU tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka för att ett gemensamt pantsystem för flaskor och burkar införs inom EU. Ett utvecklat kretsloppsarbete krävs för att nå flera av 16 miljökvalitetsmål. Viktiga beståndsdelar i detta arbete är regler kring avfallshantering och avfallsmarknad, en miljöorienterad produktpolitik och en samordning mellan nationella och internationella insatser. En viktig del i omställningen till ett hållbart samhälle är effektiva återvinningssystem av förpackningar. Här spelar producentansvaret en avgörande roll. har ett bra retursystem för flaskor och burkar. Enligt Returpack återvanns av alla aluminiumburkar och PET-flaskor 2006. kan det konstateras att det är vanligt att stora mängder ölburkar privatimporteras till i och med EU-medlemskapet. Dessa burkar ingår emellertid inte i det svenska pantsystemet för aluminiumburkar. Handeln mellan EU-länderna kommer med all sannolikhet att fortsätta att öka. Eftersom varje medlemsland har sitt eget retursystem för flaskor och burkar är det många av dessa förpackningar som inte återvinns. Det strider mot en ekologiskt god och långsiktigt hållbar avfallshantering. deltar aktivt i EU:s arbete med en integrerad produktpolitik och strategier för resursanvändning och avfallsåtervinning. bör därför verka för att ett gemensamt pantsystem för flaskor och burkar införs inom EU.
mot · GW02MJ387 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att landsbygdsstödet betalas snabbare och till lantbrukare och andra ansökande. inleddes ett nytt landsbygdsprogram för stöd och ersättningar till landsbygden. Programmet ska främja tillväxt, konkurrenskraft, företagande och sysselsättning, och har dessutom höga ambitioner för miljön. Lokalt engagemang i landsbygdens utveckling ska också uppmuntras. Allt detta ska återspeglas i de stödformer som ingår i programmet. Landsbygdsprogrammet vänder sig till alla som vill ägna sig åt landsbygdsutveckling eller näringsverksamhet på landsbygden. De flesta stödformerna vänder sig till jordbrukare, men en del åtgärder är till för småföretagare, skogsägare, ideella föreningar eller andra aktörer på landsbygden. Programmet syftar till att landsbygden ska utvecklas på ett hållbart sätt, ekonomiskt, ekologiskt och socialt. Programmet har en budget på totalt för programperioden. Programmet finansieras ungefär till hälften av EU. Landsbygdsprogrammet pekar ut följande områden som prioriterade: Ekomat och lokal produktion ska öka företagandet på landsbygden. Nya varor och tjänster. Exempelvis biobränsle och turism bör kunna utvecklas. Bland annat ska företagare på landsbygden på ett enklare sätt få del av resultat från forskning och utveckling. Unga, kvinnor och personer med utländsk bakgrund ska i större utsträckning delta i jord- och skogsbruket. Programmet ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till en hållbar samhällsutveckling i stort. Det är EU som anger inriktningen för landsbygdspolitiken. Det sker i sjuåriga program, som slår fast de övergripande målen för hela EU. Länderna har dock stora möjligheter att välja de enskilda stödformer som passar dem bäst och har också ganska fria händer när det gäller att utforma detaljerna i reglerna. har valt att satsa mest på olika miljöersättningar av den totala budgeten för landsbygdsprogrammet går till sådana åtgärder. Återstående ska användas för att gynna företagande, konkurrenskraft, diversifiering och livskvalitet på landsbygden. Erfarenheterna av landsbygdsprogrammens ekonomiska stöd för landsbygdens utveckling är goda. Ett problem för många som ansökt om stöd för sina projekt är dock att handläggningen av ansökningarna och därmed utbetalningen av medlen drar ut . Det innebär stor osäkerhet för dem som ansökt om medel ur landsbygdsprogrammen. De vågar inte dra igång sina projekt och tidsbundna projekt försenas på ett olyckligt sätt. Därför bör regeringen ta initiativ till att landsbygdsstödet betalas ut snabbare och till lantbrukare och andra ansökare.
mot · GW02MJ390 · 2008-10-02 00:00:00 — Översyn av jakttiden på skogsmård och rödräv tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av jakttiden för skogsmård och rödräv. I dagens samhälle utsätts jägarkåren för en allt större granskning. När det sker inskränkningar i jakttiderna motiveras det oftast med två huvudargument EU-direktiv och biologiska grunder. Exempel på dessa är morkullan och ringduvan på grund av deras biologiska förutsättningar, dvs. När man tittar på mårdens biologiska klocka och jämför den med de jakttider som gäller i finns anledning att vara kritisk. Jakttiden i vårt nordligaste län går från den 1 september15 april, i från den 1november28 februari. För en jägare i innebär det 3 1/2 månaders kortare jakttid, jämfört med kollegan i norr. Att jakttiden avlutas tidigare i är rimligt med tanke på att förutsättningarna att få ungar tidigt i söder följer alla naturlagar, men att senarelägga jakttiden i söder finns det ingen rimlig anledning till eller några biologiska argument för. Om mården får sina ungar tidigare i söder, borde rimligen ungarna i söder också vara oberoende av sina vuxna föräldrar tidigare, vilket i sin tur borde resultera i en tidigare jaktstart i . Räven är en av världens mest spridda smårovdjur och en opportunist in i minsta detalj. I t.ex. finns det på många håll fler rödrävar i städerna än på landsbygden, vilket visar på stora anpassningsförmåga. Att vi med långa jakttider inte skulle kunna hota rödrävens existens mer än högst lokalt och kortsiktigt borde väl stå klart för de allra flesta med rimliga biologiska kunskaper. Från att det och var mycket ovanligt att se en räv i markerna på grund av rävskabben är räven tillbaka på samma nivåer som före skabbens framfart. Trots detta visar all modern viltforskning att den som håller efter räven, lokalt kan uppnå mycket positiva effekter på såväl jaktbart som icke jaktbart vilt. När man sedan jämför jakttiden i med så uppstår en märklig skillnad. I pågår den mellan och medan har samma jaktstart men där avslutas jakttiden . Enligt forskningen så får räven i sina ungar tidigast medan de norrländska rävarna får sina tidigast . Det märkliga är att vi har samma jaktstart och att i anses det rimligt att jaga räv innan den tidigast får sina ungar (enligt forskningen), dvs. , medan skåningarna får nöja sig med att avsluta jakten de första ungarna kommer, dvs. Detta borde innebära att rävungar i borde vara cirka en månad äldre när jakten startar än de är i ; således borde ha en tidigare jaktstart om jakttiden skall vara baserad på rävens biologiska klocka, dvs. att man inte skall skjuta bort en rävhona som ungarna är beroende av.
mot · GW02MJ394 · 2008-10-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad satsning på skyddszoner längs vattendrag. finns det skyddszoner på längs de svenska vattendragen motsvarande ett kvarts varv runt jorden. Skyddszoner mellan och vattendrag gör att näringsläckaget till vattendragen minskar. Dessutom får fåglar, djur och insekter större livsmöjligheter och landskapet öppnas för allmänheten. har betalat ut miljöersättning för skyddszoner. För att få miljöersättning för skyddszoner måste lantbrukaren avstå från att odla en zon längs vattendragen . En skyddszon får inte plöjas eller gödslas, och kemiska bekämpningsmedel får inte användas. Skyddszonen måste vara besådd med vall. Skyddszoner längs vattendragen är alltså en mycket effektiv åtgärd ur olika miljöaspekter. Näringsläckaget minskar, den biologiska mångfalden ökar och landskapet öppnas för allmänheten. har arealen skyddszoner ökat till ca 10000 ha, men minskar . Orsaken är att stödnivån sänkts, vilket i kombination med ökade spannmålspriser gjort kalkylen negativ i många fall. Kostnaden för staten för detta mycket riktade och effektiva stöd uppgår endast till några . Vi föreslår att staten förbättrar villkoren för denna viktiga åtgärd för miljö och biologisk mångfald så att många fler vattendrag i kan omges med skyddszoner.
mot · GW02MJ395 · 2008-10-02 00:00:00 — Regelförenklingar för yrkesfisket genom införande av yrkesfiskarkort tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelförenkling och en minskad administrativ börda för yrkesfisket. Samhällets regler som styr yrkesfisket är komplexa och omfattande. Det är uppenbart att ett stort behov av regelförenkling föreligger. Utöver EU:s gemensamma fiskeripolitiks omfattande regelverk kombinerat med nationella regler, drabbas fiskerinäringen även av regler utfärdade av , m.fl. Utifrån tillämpliga regelverk på fiskets och sjösäkerhetens område fordras av den enskilde yrkesfiskaren innehav av ett antal tillstånd, certifikat, behörigheter etc. För en stor del av dessa fordras dessutom att den yrkesverksamme ska förvara dessa ombord på sitt fartyg. Utifrån en klart uttalad ambition av alliansregeringen att genomföra administrativa förenklingar kan man konstatera att det på detta område finns mycket att vinna i att införa ett s.k. yrkesfiskarkort. Detta kort skulle i så fall innehålla all erforderlig information som samhället efterfrågar. På det viset skulle yrkesfiskaren säkerställas bättre förhållanden och en avsevärt mindre administrativ börda.
mot · GW02MJ396 · 2008-10-02 00:00:00 — Arvtagares ansvar för ärvda miljöskador tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen när det gäller enskild arvtagares ansvar för gamla miljöskador. i har det ställts krav på en enskild arvtagare att betala miljonbelopp i saneringskostnader för miljöskador i marken efter en nedlagd industri. Är det rimligt att när en bouppteckning är klar och arvskiftet genomförts det allmänna i detta läge retroaktivt ska kunna kräva en arvtagare för något som denne inte haft vetskap om och som inte lagts på bordet i samband med bouppteckning och arvskifte? Är detta i enlighet med gällande lagstiftning bör lagen omgående ses över. Enligt gällande lag kan en arvtagare inte ärva skulder efter en avliden. Sådana regleras vid bouppteckning och arvskifte. Chanserna att gamla miljöskador upptäcks ökar. Därmed ökar också risken för arvtagare att bli ställda till ansvar för något som de varken är skyldiga till eller haft ansvar för. Kostnaderna för mer omfattande miljösaneringar är sådana att arvtagaren riskerar bli av med både hus och hem om lagen godkänner ärvt ansvar för miljöbrott. Detta är ett orimligt förhållande.
mot · GW02MJ400 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skogsskydd och äganderätt. Enligt ett riksdagsbeslut skall skogsmark i avsättas som skyddad skog till förmån för naturreservat i statlig regi. Vårt mål är givetvis att den skog som sätts av skall skötas på ett tillfredsställande vis. förvaltar statliga skogsföretag skogsmark, vilket motsvarar av den svenska skogen. Utgångspunkten vid skyddande av natur när skogsmark avsätts bör alltid vara kvalitativa värden. genomförs emellertid inte med automatik någon miljöprövning som bör ligga till grund för beslutet när skogsmark avsätts som skyddad skog. Tvångsinlösen av privat mark utan hänsyn till de naturliga förändringar som ständigt äger rum i skogsmarker är ett fenomen som ingen önskar skall få råda över besluten när skog skall skyddas. I har man även valt en något annorlunda väg för skogsavsättning där modellen bygger på dialog, stor respekt för den enskilde skogsägaren och tydligare frivillighet i skogsavsättningen. Den ansvariga myndigheten i informerar skogsägarna om vilka naturmiljöer man främst vill skydda och redovisar vilken form av kompensation som kan utgå. Skogsägaren kommer därefter frivilligt överens med staten om avsättning, ett avtal tecknas och kompensation utgår på hektarbasis. En tidsbegränsning av avtalet ger möjlighet till omprövning, vilket är bra då naturen är i ständig förändring. Någon statlig tvångsinlösen av skogsmark förekommer inte. Den finska modellen är någonting som vi välkomnar i , och grunden för att skogsmark övergår i statlig ägo bör givetvis även i föregås av en grundlig inspektion av marken. bör det kontinuerligt ske en översyn av skogsmarken för att kontrollera om det skett några förändringar som föranleder att det statliga ägandet och miljöskyddet gradvis eller helt kan minskas. Vid förändringar i miljön måste marken således kunna återgå till den enskilde skogsägaren, då det ej längre föreligger grund för fortsatt miljöskydd. Äganderätten för enskilda skogsägare bör därför stärkas. Vi föreslår att regeringen gör det möjligt för skogsägare att få marknadsmässig kompensation för mark som övergår i statlig ägo samt att skogsmark som överlåtits i statlig ägo också kan återföras till den ursprunglige markägaren.
mot · GW02MJ401 · 2008-10-02 00:00:00 — Förändrat strandskydd för att utveckla tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. Strandskyddets syfte är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur och växtliv. Strandskyddsområdet omfattar land- och vattenområde intill från strandlinjen vid normalt medelvattenstånd men kan vid behov utökas till totalt . Det är ingen tvekan om att det finns delar av där det pågår en utflyttning som på flera sätt påverkar negativt. En konkurrensfördel som dock inte sällan föreligger i dessa områden är en tillgång till både strand och natur. Men för de glesbefolkade områdena innebär dagens strandskyddsbestämmelse ett hinder för deras möjlighet till utveckling. Alliansregeringen överväger nu ett nytt system för strandskydd. Enligt handlar det om att bättre tillvarata naturvärden för människans räkning och anpassa regelverket för våra stränder till olika platsers olika behov. Det vore en välkommen förändring. Enligt uppgift har en strand- och kustremsa , varav av sträckan har en bebyggelse inom . Med andra ord ser situationen i mycket annorlunda ut om man jämför med exempelvis . behöver en ny lagstiftning som säkerställer strandskyddets syften, som den ger en bättre lokal och regional förankring samt ger utvecklingsmöjligheter även för landsbygdsområden.
mot · GW02MJ402 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överlåta beslutsfattandet från till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över ersättningsnivåer för personskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inventera antalet rovdjur i . beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik 2001 där målet är att björn, järv, lo, varg och kungsörn långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och kan sprida sig. Dessvärre har detta lett till att man inte tagit hänsyn till landsbygdsbefolkningen i områden där rovdjur finns mycket koncentrerat. Många människor, inte minst i , har valt att bo nära naturen för att kunna njuta av jakt, fiske och naturen i sin helhet. Det är inte rimligt att de ska behöva flytta därför att de känner sig ängsliga för rovdjuren. som presenterats innehåller många bra förslag. Bland dessa förslag finns en obligatorisk förvaltningsplan för rovdjuren där miniminivåer men även toleransnivåer anges. Vidare ska överta roll, då den har mer lokal kännedom. Att stärka det lokala och regionala inflytandet över besluten om jakt på järv och varg är mycket positivt för . Utöver dessa förslag ska alla län dessutom ansvara för att ha några vargföryngringar inom den egna länsgränsen, vilket kommer att öka spridningen av vargen över landet. har många positiva förslag, däremot finns det ytterligare aspekter att belysa. De personer som vistas i skogen, såsom förvaltare, jägare och markägare, går tämligen oskyddade. Det har hänt vid ett flertal tillfällen att de blivit attackerade av rovdjur, vilket i sin tur medfört allvarliga konsekvenser. Flera av dem har haft svårt att komma tillbaka till arbete och deras sociala liv har förändrats. Det har framkommit att det råder oklarheter i vad som gäller vid liknande skador. De är oklart vilka ersättningsnivåer som gäller, vilket försvårar för den drabbade att få ekonomisk ersättning vid olika skador. Det vore därför rimligt att göra en översyn över ersättningsnivåerna. Vidare finns det motstridiga uppgifter kring rovdjursbestånden bland myndigheter, forskare och övriga intressenter. Det är viktigt att vi får klarhet i hur mycket rovdjur vi har i fördelat på olika arter. För att säkerställa detta krävs nu en inventering av rovdjuren i hela riket. Det är viktigt att vi för en rovdjurspolitik så att både rovdjur och människor kan leva sida vid sida. Därför är det viktigt att dels se över andelen rovdjur, dels se över ersättningsnivåer för personskador som vi överlåter beslutsfattandet till lokal nivå.
mot · GW02MJ403 · 2008-10-01 00:00:00 — Minskat regelkrångel för jordbruket tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska regelkrånglet för jordbruket. Svenska företagare i allmänhet och svenska jordbruksföretagare i synnerhet är överbelastade med regleringar och informationskrav. presenterade ett bakgrundsmaterial som visar den regelbörda som jordbruket dras med inom ett antal områden. För morotsodling gällde till exempel följande: 14 regelverk inom jordbruksområdet, 15 regelverk inom miljöområdet, 13 informationskrav för grönsaksproduktion, 15 informationskrav för utsäde och 20 informationskrav inom miljöområdet. Ett annat exempel är mjölken som omfattades av 53 regelverk och 124 informationskrav, därav 50 regelverk inom jordbruksområdet, 3 regelverk inom miljöområdet, 71 informationskrav för djurhållning, 26 informationskrav för foder, 20 informationskrav för seminverksamhet och 7 informationskrav för miljöområdet. Det är en ansenlig börda. Alliansregeringen har börjat förenkla regelarbetet och har målsättningen om en 25-procentig minskning processen är på gång men mer behöver göras. Arbetet inom jordbrukssektorn behöver dock lyftas fram då jordbrukare ofta är små företagare och tvingas att själva hantera pappersarbetet efter att den redan långa dagen bland djuren eller ute på åkern eller i skogen är klar. En jordbruksföretagare ska ägna sin tid åt att arbeta med djuren eller på åkrarna inte fastna i pappersarbete. För att ge dessa företag bättre möjlighet att växa och anställa måste man minska på byråkratin. gäller det att vi gör slag i saken. behöver fler jobb inte färre. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle frigöra ytterligare resurser till ökad tillväxt och fler jobb.