ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02Kr255 · 2008-09-29 00:00:00 — Ekonomisk trygghet för idrottsföreningar tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa ekonomisk trygghet för våra idrottsföreningar. Det är många som tror att det är sponsorer som håller idrottens hjul rullande. Man ger förvisso ett betydande bidrag till idrottsrörelsen, inte minst till den massmedialt intressanta arenaidrotten, men det utgör dock av idrottens finansiering. Den absolut största insatsen för idrotten är det ideella arbetet. Om alla de fantastiska ideellt arbetande ledarna ute i landet skulle betalas av samhället skulle samhällskostnaderna bli ca . Det är intäkter från Bingolotto som för många föreningar har kompenserat minskade kommunala bidrag och starkt bidragit till att de har kunnat behålla omfattningen av sin verksamhet. Det har varit en positiv utveckling för , och dess bidrag till idrottsrörelsen har ökat. Men det går inte för föreningarna att slå sig till ro. Här finns en hel del orosmoln framöver. Det största hotet är utan tvivel på spel- och lotteriområdet, som en allt större del av det statliga stödet till idrottsrörelsen kopplats till. påverkas av den ökade konkurrensen från internationella spelbolag. Den möjlighet som föreningarna har att själva öka sina intäkter är att höja medlemsavgifterna, och de har nästan fördubblats . Detta är något som man måste se allvarligt på. Ekonomiskt resurssvaga familjer kan tvingas göra prioriteringar som innebär att de barn och ungdomar som kanske behöver idrotten allra bäst inte får den möjligheten. Samhällets stöd till idrottsrörelsen får inte ses som en välgörenhet. Dess uppgift måste vara att garantera att föreningarna kan fortsätta utföra sitt samhällsnyttiga arbete på ett sätt som inte stänger ute barn och ungdomar. Föreningarnas verksamhet måste vara öppen för alla. Det är viktigt att vi ser till så att idrottsstödet inte blir beroende av tillfälliga konjunktursvängningar eller inriktningen på befolkningens spelande. Vi behöver se över denna situation och arbeta för att idrottsföreningarna ges en bättre långsiktig ekonomisk trygghet.
mot · GW02Kr266 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom befintliga ramar omprioritera resurser i syfte att ge stiftelsen statlig finansiering. Stiftelsen har verkat . Verksamheten började som ett museiexperiment. Verksamheten har allteftersom åren gått utvecklats till en stark samarbetsorganisation mellan sju kommuner och två län, och kommuner i samt , , , och i . Bergslagen är ingen byggnad med samlingar av föremål utan ett museum utan väggar uppbyggt kring en rad sevärdheter som berättar om människors liv och arbete i Bergslagen genom tiderna. Det är mer än mellan Säfsnäs i norr till i söder. Besöksmiljöerna uppvisar olika teman, exempelvis hyttor, smedjor, och gruvor men också bergsmansgårdar, kraftverk och konstutställningar, allt bevarat för att ge besökaren insikt i hur järn har brutit bygd i Bergslagen. Miljöerna är av stort industri- och kulturhistoriskt intresse och binder samman nutidens befolkning med Bergslagens unika historia. Inte minst för skolorna i området är Bergslagen en stor och identitetsskapande kunskapsresurs. Rent organisatoriskt är en liten verksamhet med stöd av ideella krafter. Samarbetet med kommunerna sker via kultur- och turistverksamheten. Ekonomin bärs av stiftarnas årliga fasta bidrag, men för att kunna finansiera verksamheten har också krävts och erhållits medel ur statliga fonder samt från EU. Bergslagen är vid det här laget en välkänd och uppskattad verksamhet och har även tilldelats internationella utmärkelser. Museet ingår i såväl ett nationellt som ett internationellt nätverk av , som det är av största vikt att ytterligare utveckla med tanke på det kulturhistoriska värdet samt betydelsen för kommunerna och deras besöksnäring. För att medge denna möjlighet till långsiktig planering och utveckling bör Bergslagen ha en statlig finansiering som grund för sin verksamhet. Att lyfta fram och synliggöra historien och grunden till vårt samhällsbygge är en god inteckning .
mot · GW02Kr267 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ett förstärkt utbud av grannlands-tv i . , alltsedan det begravda , har vi i de nordiska länderna talat om ett medborgerligt behov av att se våra grannländers television, inte minst ur ett språkligt perspektiv. arbetar exempelvis för att trygga mottagningen av televisions sändningar även efter digitaliseringen. I och Vasaområdet ska man även i fortsättningen kunna se och efter digitaliseringen. I så kommer stora delar av att kunna ta del av TV och nå ut till stora grupper av finsktalande hushåll. Men det är viktigt att även övriga public service-utbud från de nordiska länderna ska kunna göras lika lättillgängliga. Denna diskussion har blivit alltmer tydlig sedan alla nordiska länder beslutat om en digitalisering av sitt markbundna tv-nät. I de nordiska länderna har man valt helt olika vägar vad gäller vilka kanaler som skall finnas i det presenterade utbudet. I har det i allt väsentligt varit marknaden som styrt innehållet i de muxar som finns. I och har man emellertid varit tydligare i den politiska beställningen. Som ett samlat intryck kan gälla att det tyvärr är en massa kommersiella skräpkanaler som fyller en stor del av utbudet i det digitala marknätet. Som ett alternativ till detta borde regeringen arbeta för en kvalitetshöjning av utbudet genom att ge utrymme för grannländernas public service-kanaler. De nordiska public service-kanalerna bör ingå i grundutbudet när digitaliseringen nu genomförs. Regeringen bör även arbeta för att en harmonisering av den tekniska standarden för digital-tv inom de nordiska länderna sker.
mot · GW02Kr268 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges direktiv att ta hänsyn till utredningen om allmänna samlingslokalers slutsatser. Samlingslokalen förenar över gränser och gör möten möjliga. Här frodas initiativkraft och frivilligt arbete. Samlingslokalen är en träffpunkt, ett centrum och en kraftkälla till utveckling. Samlingslokalerna är också av stor betydelse som grund för demokrati och kultur. Det är en spännande utmaning att se till att våra lokaler är så moderna att även dagens generationer väljer dem som mötesplatser. I den kulturutredning som arbetar utgås ifrån att hänsyn ska tas till och de fakta som där framkom om behovet av samlingslokaler för en kulturell infrastruktur. presenterades ett betänkande, Allmänna samlingslokaler (SOU 2003:118). Det innehöll en rad bra förslag och en utförlig analys av den allmänna samlingslokalens betydelse . Där framhölls att de allmänna samlingslokalerna fortfarande finns till för att medborgarna ska kunna utnyttja sin yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Även om den stora delen av arbetet i våra folkrörelsedrivna anläggningar sker ideellt, ligger det ett ansvar på stat och kommun att se till att inte arbetsuppgiften blir så övermäktig att dörrarna stängs, en efter en, till våra tidigare så öppna och inbjudande lokaler. För så kan det bli, om inte de ekonomiska resurserna ges för att rusta samlingslokalerna och göra dem tillgängliga för alla i samhället. har byggstödet till nödvändiga ombyggnader legat runt . Behovet är mer än dubbelt så stort. Utredningen ger en bra bakgrund och en mängd fakta om de allmänna samlingslokalerna. Också kommunernas stöd är viktigt. Deras ekonomiska bidrag, medverkan och positiva inställning gör det möjligt att hålla dörren fortsatt öppen för allmänheten. finns krav på finansiering på för att en samlingslokalförening skall kunna erhålla statligt stöd. Det är av utomordentligt stor betydelse att fortsatt tillgänglighetsanpassning kan genomföras tillsammans med en total ökning av stödet, inte minst för att kunna uppfylla mål att alla allmänna samlingslokaler ska vara tillgängliga för alla medborgare . Flera av de förslag i regelverket som nämnda utredning presenterade togs budget. Vi anser att det är högst rimligt att samhällets stöd till våra allmänna samlingslokaler förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare bör uppmana den nu sittande att ta hänsyn till slutsatser. Detta bör ges regeringen till känna. Ledamöter: 2 Partier: 1
mot · GW02Kr270 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till museum för att kunna ta hand om , EWK, unika samling av politisk illustrationskonst. bildades för att förverkliga idén om ett EWK-museum. Sällskapet tog sedan initiativ till bildandet av 1995 med syftet att bygga och driva ett museum i för politisk konst där och hans gärning skulle stå i centrum. Verksamheten skulle rymma permanenta och tillfälliga utställningar och bli ett nationellt centrum för politisk illustrationskonst med föreläsningar, debatter och seminarier. Sällskapet, och , ser ingen som helst möjlighet att förverkliga tankarna om ett EWK-museum i . och tog kontakt med Arbetets museum och framförde önskemål om att samlingen, som förvaras i hem, flyttas till ett lämpligt arkiv på Arbetets museum och att samlingen blir tillgänglig för forskning, utställningar och publicering. Vidare önskade sällskapet en lämplig utställningslokal i anslutning till arkivet. Arbetets museum har sedan sin tillkomst kontinuerligt och konsekvent arbetat med den politiska illustrationskonsten, därför är museets styrelse positiv till sällskapets och framställan och önskar nu att i egen regi, tillsammans med och , driva en verksamhet som överensstämmer med tankarna om ett EWK-museum. Under har Arbetets museum med stöd av medel från inventerat och digitaliserat samlingen som förvaras hemma hos EWK:s änka . Samlingen omfattar drygt 2000 originalbilder. För att skydda den världsunika samlingen behövs ett engångsanslag för att bygga och inreda ett brand- och stöldsäkert bildarkiv med klimatanläggning. Ett personarkiv med korrespondens och räkenskaper kommer också att upprättas över EWK. Vidare behövs en relativt stor utställningslokal. Den planerade verksamheten kan rymmas i , vilket gör att ingen hyreskostnad behöver tas ut. Museet är öppet , vilket innebär att det inte uppstår några extra kostnader för receptionspersonal. Museet har också en väl fungerande ateljé. Med ett besökstal på 180000 till 200000 når man en lokal och nationell publik. I museets samlingslokaler finns möjlighet att genomföra en omfattande program- och seminarieverksamhet. Genom ett bidrag från så har Arbetets museum erhållit medel som täcker byggandet av bildarkiv och inköp av förvaringsskåp för bilderna. För driften behövs ett årligt anslag. Här ingår försäkringskostnader, underhåll, vård av samlingen, renovering av skadade bilder och en arkivtjänst för att göra samlingen tillgänglig för utställningar, forskning och publicering, en intendent för arbetet med nationella och internationella utställningar samt program- och seminarieverksamhet. Intendenten ska också arbeta aktivt för att söka samarbetspartner för medfinansiering av verksamheten. Totalt handlar det om en tjänst. Det behövs ett statligt driftsanslag på för att ska kunna förverkligas. Med detta stöd till museum finns möjlighet att rädda en världsunik samling från att skingras och att hålla den politiska illustrationskonsten levande för en bred allmänhet.
mot · GW02Kr282 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statens stöd till idrottsföreningar. Många idrottsföreningar bedriver en omfattande ungdomsverksamhet. Det är en verksamhet som har och har haft en stor betydelse för en meningsfull fritid för ungdomar. Frivilligt och oavlönat arbete utgör ofta grunden för denna verksamhet. Genom lotterier och liknande har pengar kunnat tillföras. har emellertid dessa intäkter minskat och inneburit svårigheter att bedriva verksamhet på en önskad nivå. Betydelsen av en aktiv ungdomsverksamhet kan inte för samhället och individer överskattas. En strävan bör vara att förutsättningar tillskapas så att verksamheten kan utvecklas. En översyn för hur detta skulle kunna ske bör därför övervägas. En idé om att en del av Svenska Spels vinster skulle kunna användas är något som då kan prövas.
mot · GW02Kr283 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i . Textilindustrin gjorde till en av mest expansiva städer i mitten av . I trakterna runt startade landets första mekaniska väveri. senare (1858) etablerades det första väveriet i . Ända in sysselsatte textil och konfektion två tredjedelar av de industriarbetande i . Den svenska tekokrisen tvingade fram en stor omvandling av och bygderna där omkring. växer på nytt dessa branscher i . Det sker genom att blivit landets ledande designcenter för textil och konfektion. I utbildas framtidens designer. Där utvecklas nya textila produkter parallellt med att gamla traditioner och hantverk lever vidare. Då textiltraditionens historia och framtid speglas har i en viktig roll i det nationella kulturarvet. Där skildras textiltillverkningens utveckling sett ur såväl teknikhistoriskt, produktionshistoriskt som mänskligt perspektiv. Målet är att skall vara ett resurscentrum för aktörer som vill utveckla det textila arvet på både nationellt och internationellt plan. Eftersom textil och konfektion av en mängd olika skäl varit mycket kvinnodominerade branscher kan ett genus- och invandrarperspektiv läggas på uppgifter. uppgift är bl.a. att skildra vanliga människors, oftast kvinnors, liv och arbete. Vi har i tidigare motioner framfört en rad motiv för viktiga roll. Vi upprepar dem inte här. Mot bakgrund av att museet kommer att vara en viktig aktör i ett form- och designcenter med ett levande arkiv är det motiverat att i får ett nationellt uppdrag för textilier med syftet att stärka det kulturella textilarvet i .
mot · GW02Kr284 · 2008-09-30 00:00:00 — Svenska som officiellt huvudspråk i tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstadga svenska som officiellt huvudspråk i . Svenskan är officiellt språk i () och inom EU (). På är svenskan det enda officiella språket. Det svenska språket har dock inte ställning av officiellt huvudspråk i . Däremot är minoritetsspråken finska, jiddish, meänkieli (tornedalsfinska), och samiska lagstadgat officiella minoritetsspråk i (). Ett officiellt språk är ett språk som specifikt anges vara ett sådant i länders, delstaters eller andra områdens konstitutioner eller lagar. De officiella språken används i landets offentliga administration och är de språk som lagar, domar och myndighetsbeslut avfattas på. I finns ingen bestämmelse som ger svenskan särställning som officiellt språk även om det utgör landets huvudspråk. Det är i sammanhanget relevant att påpeka att inom universitetsvärlden frångås svenska i allt högre utsträckning till förmån för mer internationellt gångbara språk. De officiella minoritetsspråken underlättar för olika nationella minoriteter i deras kontakt med domstolar och andra myndigheter i ett antal kommuner, företrädesvis i norra . Som sådana fyller de ett vällovligt syfte. I globaliseringens tidevarv borde dock även svenskan lagstadgas som officiella huvudspråk. Det finns inte många länder som inte beviljat landets modersmål status som officiellt språk. Det har dock bedömts som alltför kontroversiellt och politiskt inkorrekt att göra svenskan till officiellt huvudspråk i . Den tidigare socialdemokratiska regeringen ville inte befästa svenskans framtida betydelse genom lagstiftning. pågår dock inom arbetet med att ta fram en proposition där svenskans ställning som huvudspråk ska lagstiftas i linje med förslag från . Vi anser dock att ytterligare ett steg bör tas och att svenskan ska lagfästas som officiellt huvudspråk i , i relation till de etablerade officiella minoritetsspråken. Detta borde i själva verket ha skett mycket tidigare. Svenskan får inte diskrimineras längre.
mot · GW02Kr296 · 2008-09-29 00:00:00 — Ett undantagande för Internetkaféer från lagen om automatspel tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Lagens tillämpbarhet på Internetkaféer bestämde Regeringsrätten att en pc är att likna vid ett flipperspel och avgjorde därmed en tvist om huruvida Internetkaféer behöver tillstånd från Lotteriinspektionen. Tvisten har sin upprinnelse i en begäran från kommun om att Internetkaféet , som erbjuder möjlighet till nattligt nätverksspelande, ska ha tillstånd för verksamheten enligt automatspelslagen, eller lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel som den egentligen heter. Även Lotteriinspektionen har drivit frågan om att kräva tillstånd genom att göra omkring 70 polisanmälningar om illegalt spel mot Internetkaféer. Ärendet har tidigare prövats av i län, Länsrätten i län och Kammarrätten i . Eftersom användande av en pc inte kräver någon monetär insats faller detta enligt i län inte under automatspelslagen, som skrevs med flipper- och arkadspel i åtanke. Länsrätten kom till samma beslut. I sin plädering hänvisade Play IT till att Internetkaféer som företeelse i har funnits utan att behöva tillstånd. Detta torde belysa att praxis är att Internetkaféverksamhet får bedrivas utan tillstånd enligt automatspelslagen.
mot · GW02Kr300 · 2008-09-29 00:00:00 — Ändrad lagstiftning för Internetkaféer tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av tillståndsplikten enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Genom en dom i Regeringsrätten, som slår fast att verksamheten vid Internetkaféer är tillståndspliktig, står det klart att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel inte är anpassad för nutida samhällsförhållanden. Den lag som antogs för att stävja osunda miljöer för barn och ungdomar sätter käppar i hjulet för något så självklart som förekomsten av Internetkaféer. Att datorerna kan användas för spelande är helt uppenbart och också en av de stora attraktionerna med dem. Till skillnad från spelautomater som genom att locka till ekonomiska vinster kan förleda inte minst unga personer till ett okontrollerat spelberoende är spelandet på Internetkaféer just den typ av icke ekonomiskt vinstgivande spel som berörs i automatspelslagen. Därför är kaféerna snarare att se som ett positivt inslag i samhällsbilden. De utgör en samlingspunkt för många ungdomar åldern på merparten av besökarna brukar ligga . Det är inte helt enkelt att dra paralleller bakåt i tiden för att illustrera kaféernas funktion, eftersom samhället har utvecklats så pass att de möter ett behov som inte fanns bara . För ungdomar utan tillgång till dator i det egna hemmet är de värdefulla som brygga från teknologiskt utanförskap. Den ökade kostnad som tillståndsplikten medför kan komma att innebära en ökning av timpriset med så mycket som , något som därmed skulle stänga ute många ungdomar med begränsad ekonomi. För alla de ungdomar som nyttjar Internetkaféerna regelbundet erbjuder de dessutom en möjlighet till socialt umgänge parallellt med det sociala liv som onlinespelandet erbjuder. Internetkaféerna är dessutom ett välbehövligt redskap för människor i alla åldrar på resande fot som har nytta av en tillfällig Internetuppkoppling. Att behålla en lagstiftning som förhindrar något helt annat än det den från början var ämnad för vore både olyckligt och orimligt. Lagstiftningen bör därför ses över så att Internetkaféernas framtid inte riskeras. Krav på tillståndsplikt får inte komma att innebära sådana kostnadsökningar att kunderna drabbas i form av ökade kostnader och sämre tillgänglighet. De direktiv som regeringen givit spelutredningen kommer förhoppningsvis att leda till att vi får förslag som tillgodoser detta. Det har emellertid redan nu gått Regeringsrätten avkunnade den dom som inneburit betydande kostnader och besvär för Internetkaféerna. Det är därför av största vikt att regeringen tillser att den fortsatta lagstiftningsprocessen sker skyndsamt.
mot · GW02Kr301 · 2008-09-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika förutsättningar för enskild arkivverksamhet. Våra arkiv har stor betydelse för vårt kulturarv, för forskning och för förvaltningens behov. Det gäller arkivmaterial som är såväl enskilt som offentligt. och landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. Hos finns en arkiv som avgör ärenden om statsbidrag till enskilda arkiv. Nämnden är också rådgivande organ i frågor som rör enskilda arkiv. Nämnden beviljar statsbidrag bland annat till enskilda arkivinstitutioner och institutioner eller föreningar med anknytning till arkivverksamhet. Den tidigare socialdemokratiska regeringen hade genom villkor i regleringsbrev öronmärkt bidrag till och bibliotek (), vilket gav en särställning bland de enskilda arkiven. arkiv fick 2007 använda till olika arkiv. har tidigare fått hälften av detta i öronmärkta medel trots att har ytterligare huvudmän, såsom LO och Socialdemokratiska . Det ska ses mot bakgrund av att ett sextiotal önskningar kommer till nämnden. Det är föreningar för folkrörelsearkiv, näringslivsarkiv, immigrantinstitut och andra som tillsammans får dela på resten av anslaget. Det förtjänar att framhållas att många ideella föreningar som arbetar med arkivverksamhet får avslag. Det är också uppenbart vid en granskning av fördelningen av driftsbidrag till enskilda arkiv att arkivverksamhet kring företag, personarkiv från entreprenörer och arkiv kring näringslivsorganisationer är blygsamma i sammanhanget. Det råder en uppenbar och relativt kraftig obalans mellan anslag till de samlade näringslivsarkiven jämfört med det enskilda anslaget till . Till omständigheterna hör att riksarkivarien både är ordförande i denna nämnd och ledamot i . Han är därmed jävig vid besluten om det enskilt största bidrag som nämnden beslutar om. chefen för sitter även i . I nämnden saknas kompetens om näringslivet och ekonomisk-historisk forskning. Det är mycket angeläget att arkivverksamhet inte politiseras eller används som ett medel för att främja en särskild historieskrivning av vårt samhälle. Den politiska makten och de politiska partierna bör hålla detaljstyrning borta från driftsbidragen till enskilda arkiv och istället öppna för likvärdiga och goda förutsättningar att driva arkivverksamhet kring både arbetarrörelsen och näringslivets historia. Regeringen bör därför se över både sammansättning och instruktion till arkiv i syfte att undvika politisering av nämnden och att ge lika förutsättningar för arkivverksamhet. Detta bör ge regeringen till känna.