ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02N296 · 2008-09-23 00:00:00 — Översyn av kärnkraftens nyttjande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en utökad användning av kärnkraften. I då allt högre krav ställs på miljötänkande och minskningar av utsläpp som behovet av energi stadigt ökar är det av stor vikt att har en långsiktig och hållbar energipolitik. Kärnkraften är, redan i sin nuvarande användning, en mycket miljövänlig och säker energikälla med hög utvecklingspotential. Ökad elproduktion från kärnkraft innebär minskad elproduktion med miljöskadlig påverkan. Varje utbyte av fossila bränslen mot kärnenergi dels är det ett steg i rätt riktning. Dels är det ett sätt att minska belastningen på miljön, dels ett sätt att minska riskerna för människorna. Kärnkraften är tillsammans med vattenkraften det enda storskaliga elproduktionsalternativet som inte bidrar till koncentrationen av växthusgaser i atmosfären. bör häva beslutet om kärnkraftens avveckling och möjliggöra att kärnkraften får leva ut sin ekonomiska livslängd. En utökad livslängd är viktig inte bara av ekonomiska skäl utan även för att det ger ökade möjligheter för kärnkraftsindustrin att investera i anläggningar som effektivt kan tillvarata samtliga energieffekter som kärnkraft medför, exempelvis så kallad spillvärme. Sådana effektuttag kan höjas genom aktiva investeringar i befintlig kärnkraftsteknologi, material och infrastruktur. energibehov ökar stadigt och visar ingen tendens till att minska. Kärnkraften, som tillgodoser nästintill av vårt energibehov, har potentialen att ge ännu mera. Ska vi kunna möta framtidens krav på mer energi med mindre miljöbelastning krävs det en aktiv satsning på svensk kärnkraft; en översyn av befintligt nyttjande ger större effektuttag som en utökning av kärnkraften säkrar energitillförseln .
mot · GW02N301 · 2008-09-29 00:00:00 — Strategi för att få fler internationella evenemang till tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att fler internationella evenemang ska förläggas till . måste utforma en strategi för att få fler internationella evenemang förlagda till vårt land. Det finns stora arrangemang på en lång rad områden som skulle ha nytta av att få arrangera. Jag ska ta ett exempel. Det finns över 100000 scouter i , och verksamheten bidrar på alla sätt till en sund uppväxt och en demokratisk skolning av många barn och unga i landet. Scoutrörelsen är inte minst en internationell rörelse med årliga kontakter mellan unga i olika länder och världsdelar. kommer 22nd World Scout Jamboree att anordnas strax utanför . Enligt arrangörerna beräknas 24000 deltagare komma, och man kommer att engagera över 6000 nationella och internationella funktionärer. Detta internationella evenemang kommer naturligtvis att ha minst lika stort värde för som ett idrottsevenemang. Trots detta har scoutrörelsen och andra ideella rörelser vid sidan om idrotten inte omnämnts i strategiarbetet för internationella evenemang. Det borde vara självklart att även scoutrörelsens evenemang och dess intressen ska omhändertas i arbetet med en strategi för internationella evenemang. Detta är ett exempel, men det finns en lång rad andra både stora och mindre internationella arrangemang. Bo- och byggnadsmässor, bilmässor, internationell tattoo-mässa, sjukvårdsmässor, båtmässor och miljö- och klimatmässor är några exempel. Men de kommer inte till av sig själva. Det krävs ett aktivt, målmedvetet och långsiktigt arbete för att bevaka och driva på för att få fler arrangemang. Jag är övertygad om att har goda möjligheter att hävda sig i konkurrensen. Vi har många lämpliga anläggningar i attraktiva miljöer. Kompetensen är hög. som ett relativt tryggt och säkert land är också en positiv faktor. Det finns många anledningar för staten att bli mer initiativrik inom den här sektorn. Internationella arrangemang bidrar till att stärka Sverigebilden utomlands. De skapar jobb och ger intäkter till många branscher i och kring arrangemangen. Staten måste ha en mer aktiv roll men självklart i samverkan med branschorganisationer och andra intressenter. Två viktiga aktörer är Visit , som arbetar för att marknadsföra i världen, och . I dess uppdrag ingår bland annat att främja företagande och entreprenörskap inom turistnäringen och att stödja den regionala utvecklingen. Det pågår ett arbete för att utforma en nationell strategi för internationella evenemang. Det är angeläget att det arbetet intensifieras om ska kunna hävda sig. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GW02N305 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med sin syn på huruvida det ökade intresset för uranprospektering föranleder ändringar i minerallagen. I letas det intensivt efter utvinningsbara mineraler, bland annat uran. Främst sker detta i norra med tyngdpunkt på fjällområden i , och . Det sker exempelvis provborrningar inom Laponia, som är ett så kallat världsarvsområde, liksom i flera andra liknande områden som har tagit på sig att skydda. Jakten på uran pågår också i , bland annat på . Det handlar om känsliga områden som är av mycket stor vikt för turism med inriktning på naturupplevelser. Det är Bergsstaten som ger tillstånd till provborrning efter mineraler och många söker tillstånd för att leta efter just uran. Skälet till detta är att världsmarknadspriset har stigit med flera . Om det skulle vara så att en fyndighet hittas och den bedöms vara lönsam att utvinna så kommer en miljöprövning att göras. Lämpligheten att anlägga en gruva prövas då ur olika aspekter. Men redan vid tillfället när tillstånd utfärdas för provborrning borde en miljöprövning ske. Det måste vara en brist i lagstiftningen, när man uppmuntrar till ett arbete som inte kan leda till något längre fram.
mot · GW02N307 · 2008-09-26 00:00:00 — CSR-licensiering i mindre företag tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till de mindre företagens CSR-arbete. Sådant som sociala insatser, miljöengagemang och satsningar på hälsa blir allt viktigare för företagen. Det benämns CSR, Corporate Social Responsibility. Det finns ingen anledning att betvivla att engagemanget är äkta men självklart drivs företagen också av insikten att ett ansvarsfullt företagande är bra för affärerna. Alldeles oavsett vad motivet är bör staten uppmuntra och stödja att företagen är beredda att ta ett ökat ansvar för till exempel miljön eller människors hälsa. Statens stöd bör i första hand inriktas på de mindre företagen. Det gäller framför allt de företag som är verksamma på den internationella marknaden. De saknar i regel de resurser som storföretag har att lägga ned på detta arbete. Regeringen bör därför överväga möjligheterna att understödja mindre företags arbete med en eventuell CSR-licensiering.
mot · GW02N308 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mentorer för småföretagare. Det behövs en rad åtgärder för att stimulera nyföretagandet. Många tvekar att starta ett företag. Ett skäl kan vara att de inte anser sig ha tillräckliga kunskaper eller erfarenheter för att ta ett så stort steg. Många nya företag läggs ned efter det att de har startat. Det behövs många olika åtgärder för att fler ska vilja och våga bli företagare och för att företaget ska bli livskraftigt. En viktig åtgärd är att satsa på mentorer för nya företagare. Det innebär att erfarna företagare hjälper nya företag under inledningsskedet. Sedan bara har mentorskap för företagare i organiserad form visat sig vara en framgång, lokalt till och med en succé, i svenskt näringsliv. Mentorskapet ser olika ut i olika delar av , allt från privata konsulter som tar betalt för sitt mentorskap, via universitetens alumni- och inkubatormentorskap till en helt ideell verksamhet av allt från lokala aktörer till . Forskningen kring mentorskapets effekter på det lokala näringslivet är obefintlig och bör vara en uppgift för de regionala högskolorna. driver ett nationellt mentorprojekt för nystartade företagare under . nationella mentorprojekt har i stort fungerat bra men har också uppvisat brister och begränsningar. En begränsning ligger i målgruppen, det vill säga nystartade företag inte äldre än . En annan begränsning ligger i att gärna gör arbetet självt internt. När man då startar ett program i ett län söker man inte alls samverkan med befintliga aktörer som redan driver program, exempelvis högskolor och kommunala näringslivsenheter. En tredje begränsning ligger i att mentorskapet i bara är ettårigt. bör överväga åtgärder så att ideellt mentorskap i finansierat av staten även görs tillgängligt för företag äldre än . Statistiken visar tydligt att majoriteten av företag lagt ner verksamheten men de företag som då finns kvar har också behov av mentorskap vid exempelvis investeringar och nya marknadssatsningar. Regeringen bör vidare överväga att ska samverka med lokala aktörer för att optimera sina resurser. Ett exempel på att detta inte har skett är från mitt eget län . Där var den lokala mentorgruppen Seniorresurs i och villig att driva arbete på länsnivå. beslut att sköta arbetet själv ledde till ett fullkomligt onödigt dröjsmål för de företag i länet som behövde mentorer. Genom lokal samverkan blir också program mer flexibelt och behovsstyrt.
mot · GW02N310 · 2008-09-16 00:00:00 — som ett pilotlän för regionalt energiarbete tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ambition att utses till pilotlän för det regionala energiarbetet i i samverkan med det nationella arbetet för energiomställning. I regeringsförklaringen lade regeringen fast en ambition och politik för energiomställning av . Denna har därefter följts upp av olika förslag till åtgärder för att stärka och påskynda omställningen. I fastställdes ett omfattande regionalt energiprogram Energiintelligent vars mål och åtgärder ligger i linje med regeringens uttalade politik på energiområdet. Utgångspunkten för ett energiintelligent är att energin ska användas mer effektivt och att de förnybara energiresurserna ska utnyttjas bättre en utgångspunkt som har stor betydelse såväl för miljön som för den regionala utvecklingen. Ett mål i program är att halveringen av utsläppen av växthusgaser ska uppnås tidigare än som gäller för nationen, bland annat genom att uppvärmning och varmvattenberedning i ska ske med endast begränsade inslag av fossila bränslen. För att få ett skyndsamt och kraftfullt genomslag för regeringens energi- och klimatpolitik är det av avgörande betydelse att länka samman planering och insatser på nationell, regional och lokal nivå. har 2006 i en skrivelse från Region och föreslagit regeringen att ska utses till pilotlän för att utveckla det regionala energiarbetet i nära och direkt samverkan med det nationella. Med målen och aktiviteterna i Energiintelligent kompletterat med bland annat åtgärdsförslag rörande transportsektorn inom Region projekt (Miljöanpassat Transportsystem i ) finns en bra grund för ett sådant pilotlänsuppdrag. Mål som i sin tur stödjer de mål om en regionalt hållbar utveckling för som anges i Dalastrategin (länets regionala utvecklingsprogram ). har återkommit till regeringen med ett förslag om hur ett pilotlänsuppdrag skulle kunna utformas och hur detta också skulle kunna axla ett nationellt utvecklingsansvar. Något svar från regeringen har nu ännu inte fått på sina framställningar och förslag. Ett uppdrag som det föreslår skulle stärka energiarbetet i och det nationella arbetet med samhällets nödvändiga energiomställning. Det är därför viktigt att regeringen positivt behandlar skrivelser och upptar diskussioner med länets företrädare om ett sådant uppdrags innehåll och förutsättningar. Enligt min mening bör således utses till ett pilotlän för det regionala energiarbetet i i samverkan med det nationella arbetet för energiomställning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N311 · 2008-09-16 00:00:00 — Ekonomiska medel till kommunala samverkansorgan tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samtliga medel (eller ) för allmänna regionalpolitiska åtgärder ska tilldelas de kommunala samverkansorganen i län där sådana finns. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resurser för tjänster som finns på länsstyrelserna för att genomföra den regionala utvecklingspolitiken inklusive hanteringen av regionala projektmedel och företagsstöd förs över till de kommunala samverkansorganen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. beslöt att överföra det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna till kommunala samverkansorgan på samma sätt som tidigare till självstyrelseorgan. finns sådana kommunala samverkansorgan i nästan samtliga län utöver de två som har självstyrelseorgan. återfinns såväl en klar majoritet av landets kommuner som en befolkningsmajoritet i län som antagit erbjudande och själva tagit steget till ett förändrat regionalt utvecklingsansvar. Efter beslut om rätten att bilda kommunala samverkansorgan har regeringen att bland annat besluta om fördelning av ekonomiska resurser för den regionala utvecklingspolitiken i form av statens allmänna regionala utvecklingsmedel allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1). beslöt regeringen att av anslaget skulle tilldelas samverkansorgan medan fortsatt tilldelades länsstyrelserna i län med ändrat regionalt utvecklingsansvar. har detta ökats i tre steg så att vissa samverkansorgan, däribland , först tilldelats och sedan och senast . Med ett överflyttat regionalt utvecklingsansvar, och därmed bland annat ansvaret för de regionala tillväxtprogrammen och de regionala utvecklingsprogrammen, är det av avgörande betydelse för effekterna av dessa att de statliga medel som anvisats för genomförandet följer med. Ansvar och resurser måste hänga samman. Regeringen skulle genom sina fördelningsbeslut medverka till att ansvarsfördelningen på regional nivå blir tydligare. Detta till fördel för kraften i det regionala utvecklingsarbetet. beslut om ett överfört regionalt utvecklingsansvar måste åtföljas av regeringens årliga fördelningsbeslut. Därför måste samtliga dessa medel, tillsammans med resurserna för tjänster inom länsstyrelsernas förvaltningsanslag avsedda för detta arbete, helt och utan ytterligare fördröjning, överföras till kommunala samverkansorgan där sådana finns. Möjligen skulle man kunna tänka sig samma fördelning som den för län där tilldelats för projekt inom områdena miljö, jämställdhet m.m. medan övriga tilldelas det kommunala samverkansorganet för insatser inom dess breda regionalpolitiska ansvar inklusive företagsstöd.
mot · GW02N313 · 2008-09-19 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om intensifierade insatser för socialt företagande. Vad är ett socialt företag eller ett socialt arbetskooperativ? Organisatoriskt är det fristående från offentlig verksamhet, integrerar ofta personer som har svårt att få jobb på arbetsmarknaden och skapar delaktighet för medarbetarna genom ägande eller avtal. Det återinvesterar huvudsakligen sina vinster i egna eller liknande verksamheter. Det finns många goda exempel på socialt företagande. I har vi till exempel arbets- och utbildningskooperativet i , andra är på gång. Vid en konferens i informerade representanter från om företagets såväl intresse som möjligheter att utveckla samverkan kring socialt företagande. Vi menar att det inte minst i finns en stor potential för fler sociala företag. En av alliansregeringens viktigaste uppgifter är att få in fler personer på arbetsmarknaden och bryta utanförskapet. Även om sysselsättningsgraden stiger och siffrorna för är extra positiva står många fortfarande utanför arbetsmarknaden. Till exempel människor med funktionsnedsättning, psykisk sjukdom, tidigare missbruk eller fängelsevistelse kan ha svårt att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. De sociala företagen spelar en viktig roll i att bryta utanförskapet för dem som står längst bort från arbetsmarknaden, det kan vara en väg från avbytarbänken direkt in på arbetsmarknaden. I ett socialt företag kan man arbeta utifrån sina egna förutsättningar och vara delaktig i verksamheten. Samhället måste vara tillgängligt för alla. Ingen kan allt men alla kan något och denna förmåga måste tas tillvara. De sociala företagen har en viktig uppgift att fylla både genom att erbjuda arbete och genom sin demokratiska filosofi. Vägen till delaktighet i samhället går ofta via arbete. Människor som har arbete är också oftare engagerade i idrottsföreningar, grannsamverkan och andra typer av sociala nätverk. Det blir en positiv spiral. Har man arbete så mår man bättre. har på regeringens uppdrag presenterat ett program för socialt företagande. Många bra förslag är överlämnade som ska leda till konkreta åtgärder. Regeringen bör ta fram en nationell strategi för det sociala företagandet, att den offentliga sektorn ska bli bättre på att ta sociala hänsyn i sin upphandling, att rådgivningen och stödet ökas till dem som vill starta sociala företag, förbättra möjligheterna till lönebidrag samt stimulera forskning kring den sociala ekonomin. Förslagen i Nuteks rapport bör ges förutsättningar att genomföras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GW02N314 · 2008-09-26 00:00:00 — Ökad kunskap om företagande tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att öka kunskaperna om företagandets villkor. För att öka tillväxten och sysselsättningen och för att trygga en god välfärd för alla är det nödvändigt att nya företag startar och att befintliga företag kan utvecklas. Det krävs åtgärder på en lång rad områden. Ordning på statens finanser, en låg ränta och en låg inflation, rimliga lånevillkor och trygghet och goda villkor för de anställda är några exempel. Men det är också viktigt att öka kunskaperna och förståelsen hos människor om företagandets villkor. Unga måste får bättre kunskaper om företagandet och hur det går till att starta och driva ett företag. En del görs men det behövs ytterligare insatser, främst i gymnasieskolan och på universitet och högskolor. Naturligtvis ska inte ungas utbildning helt ske på näringslivets villkor. Men det är en brist om de inte får insikter i hur det är att starta och driva ett företag. Det är inte minst viktigt att kvinnligt företagande stöds och uppmuntras. Också invandrares behov av kunskaper om hur det är att driva företag i måste uppmärksammas. Ett system med mentorer för nya företagare bör utvecklas. Regeringen bör ta initiativ till en satsning på att öka kunskaperna om företagandets villkor. I det arbetet ska bland andra arbetsmarknadens parter involveras.
mot · GW02N315 · 2008-09-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade insatser för att lansera som turistland. är ett vackert och intressant land som har stor potential inom turistnäringen. Vi har förutsättningar för att bli ett starkt turistland. Vi har sevärdheter, en vidsträckt natur och allemansrätt, nöjen och upplevelser, shopping, god infrastruktur och bra allmän service. Allt detta skulle kunna göra till en turistmagnet och det är inget vi har råd att gå miste om. Turistnäringen håller på att bli en av världens största industrier, och det är viktigt att vi ligger i framkant och marknadsför som ett land värt att besöka. Turism skapar både nya arbetstillfällen och ger betydande inkomster både för staten och det privata näringslivet. Den genererar arbetstillfällen och stärker som varumärke. Inte minst viktigt är att turismen kan bidra till att skapa arbetstillfällen i glesbygd. har antalet människor som besöker ökat. Men vi ligger fortfarande efter många andra länder. För att öka turismen i krävs marknadsföring. Vi måste sälja ! Vi är inte tillräckligt duktiga på att marknadsföra det har att erbjuda. Staten måste ta sitt ansvar för att stärka konkurrenskraft när det gäller att lansera vårt land som turistmål. Det är mycket som kan göras. Insatserna ska självklart göras i samverkan med bland andra kommuner och landsting, organisationer som på olika sätt har anknytning till turistnäringen, myndigheter och arbetsmarknadens parter. Turistnäringen måste i denna samverkan ta sin del av ansvaret. Det behövs ett utvecklingsprogram för turistnäringen där de olika intressenterna tar aktiv del. Ökade satsningar på marknadsföring och utbildning för att öka kompetensen i branschen är andra åtgärder.
mot · GW02N317 · 2008-09-29 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riskvilligt kapital för företagare i inland. I inland är det stora avstånd till lokala marknader och ännu längre till exportmarknaden. Det, och ofta stora brister i infrastrukturen, gör transporterna och andra kommunikationer tidsödande och dyra. Antalet företag är begränsat, vilket innebär att man inte får stöd av andra på orten. Detta innebär stora svårigheter för utveckling av verksamheten, inte minst för små företag. Utan stöd är det betungande att svara för alla funktioner i ett företag från produktion till produktutveckling, marknadsföring med mera. Att utvecklas och realisera nya idéer kräver kapital. I glesbygden går mycket arbete åt att hitta finansiering till olika projekt. är man inte sällan ovillig att släppa in andra ägare i sitt företag andra ägare som kan öka företagets riskvilliga kapital. Man vill själv ha kontroll på sina affärsidéer och själv hantera framtida utveckling. Det man då behöver är en bättre tillgång till riskvilligt lånekapital. är situationen den att fastigheter vanligtvis inte kan användas som säkerhet för lån, eftersom byggnaderna har mycket lågt värde. Bland annat det gör att affärsbankerna är mycket restriktiva i sitt risktagande, vilket medför att många företagare har det svårt att expandera. Många tvingas ge upp intressanta affärsidéer på grund av kapitalbrist. Därför är det för dessa företag avgörande att det finns tillgång till riskvilligt lånekapital. Det är synnerligen angeläget att samhället tar ett fortsatt ansvar för att genom olika institutioner ställa mer riskvilligt kapital till förfogande för företag i glesbygden.
mot · GW02N318 · 2008-09-29 00:00:00 — Uranprospektering och ändringar i minerallagen begär att regeringen återkommer till med sin syn på huruvida det ökade intresset för uranprospektering föranleder ändringar i minerallagen. Uranundersökningarna i är mycket omfattande. En kommande brytning av uran skulle skapa omfattande och sannolikt irreparabla skador i en känslig naturmiljö. Risken är stor för att föroreningar kommer att fortplantas i vår livsmiljö, bland annat i fiskrika vattendrag. Vi konstaterar att en uranbrytning kommer att försvåra möjligheterna för ett gott liv för oss själva och för generationer framåt. Samtliga partier i har sagt nej till uranbrytning. Vi utgår ifrån att de också har framfört det till sina riksorganisationer. Men trots det så mörkar regeringen och regeringspartierna i frågan och tar inte tydlig ställning. Många människor i har känt sig fullständigt maktlösa när gruvbolagen har kunnat härja fritt trots protester från enskilda och kommuner. Det måste bli en ordning där den folkliga viljan får ett inflytande när gruvbolagen börjar att leta efter uran. Uran är en tungmetall vars skaderisker vid brytning inte går att jämföra med andra mineraler. Därför måste kommunernas roll stärkas vad gäller att tillåta undersökningar av förekomster, prospektering och bearbetning. Dessa åtgärder bör kopplas till en beslutprocess på nivå.