mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Detta måste sättas i sitt riktiga sammanhang: 1993 var arbetslösheten knappa . Den ökade med närmare två tredjedelar från föregående år. Tillväxten hade varit negativ de två föregående åren och ekonomin fortsatte att krympa. Det var ett unikt dåligt år i svensk ekonomisk historia. Förklaringen till pessimismen skulle till en del kunna förklaras av att regeringen har raserat vår gemensamma trygghet. Även om risken för arbetslöshet är väsentligt lägre än den var 1993 är konsekvenserna mer allvarliga. Ersättningen för såvitt den enskilde över huvud taget är medlem i a-kassan är lägre och den aktiva arbetsmarknadspolitiken har monterats ned. Likaså har tryggheten vid sjukdom raserats. Diagram 2 K. Hushållens syn på svensk ekonomi 2.9Sverige går in i en lågkonjunktur Det negativa stämningsläget bland svenska hushåll talar för en relativt stor konjunkturavmattning. Historiskt finns det en hög korrelation mellan hushållens förväntningar om ekonomi och hushållens konsumtion. I sin prognos för väljer regeringen att tona ned denna effekt. Hade hushållens förväntningar enligt KI:s konfidensindikator för hushållen (CCI) fått samma genomslag på konsumtionen i regeringens prognoser som den har haft historiskt skulle konsumtionstillväxten helt stanna av . Det är betydligt svagare än vad som förutses i regeringens prognos. går in i en lågkonjunktur. BNP-tillväxten under innevarande år och nästa är väsentligt lägre än den var under de föregående åren. Diagram 2 L. BNP-tillväxt Källor: , nationalräkenskaperna, och Budgetpropositionen . En viktig orsak till den dämpade tillväxten 2007 var en försvagad efterfrågan på svenska varor i utlandet. Den svaga utvecklingen beror enligt regeringens prognoser också på att investeringstillväxten minskar kraftigt. Tillväxten i investeringar är under dessa år väsentligt lägre än tidigare och väntas investeringarna minska. Den svaga framtidstron bidrar till denna tvärnit i investeringstillväxten. Diagram 2 N. Fasta bruttoinvesteringar (procentuell volymförändring) Källor: , nationalräkenskaperna, och Budgetpropositionen . Regeringen väntar sig att sysselsättningen ligger helt still och att den sjunker . Andra bedömare, såsom , väntar sig sämre utfall sysselsättningen väntas minska både och . Antalet nyanmälda lediga platser ligger kvar på en hög nivå men har sjunkit . Varslen har ökat markant. varslades 4045 anställda om uppsägning närmare dubbelt så många som varslades . väntas antalet varsel stiga till 10000. Arbetsförmedlingen räknar med att cirka 2procent av arbetskraften har svårt att finna varaktig sysselsättning. förutser de en uppgång i denna grupp. Det handlar främst om personer med enbart grundskoleutbildning, utomeuropeiskt födda med högst gymnasieutbildning, funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga och arbetslösa personer . Regeringen har skapat den nya otryggheten. Mer än en halv miljon människor har trängts ut ur arbetslöshetsförsäkringen. De står utan denna trygghet när går in i en lågkonjunktur. Det är en tickande bomb. har regeringens politik varit verkningslös när det gäller att få tillbaka dem som står längst ifrån arbetsmarknaden i arbete. Trots den goda konjunkturen har socialbidragen ökat i mer än hälften av landets kommuner. Tabell 2 B. Procentuell förändring av utbetalt bistånd till biståndsmottagare som inte är flyktingar. Jämförelse i fasta priser mellan och Förändring (procent) Källa: , Ekonomiskt bistånd kvartal 12, . Regeringen förutser ingen vändning i denna utveckling. Man väntar sig att socialbidragen ökar under den resterande mandatperioden och även . Detta trots att man förespeglar en god ekonomisk utveckling . Orättvisor är inte lösningen på problem. Diagram 2 O. Utvecklingen av antalet socialbidragsmottagare 72 74 76 78 80 82 84 86 88 2007 2008 2009 2010 2011 Socialbidrag (helårsekvivalenter, tusental) Källa: Budgetpropositionen . 3Utbildning och jobb en investering för framtiden går in i en lågkonjunktur. De finansiella marknaderna världen över genomgår ett stålbad. står starkt tack vare budgetsaneringen och det finansiella ramverket, men ingen är osårbar. duggar varslen i industrin tätt. Regeringen har ignorerat alla signaler om en sämre utveckling i ekonomin. Prognoserna i den presenterade budgetpropositionen framstår redan som alltför optimistiska med avseende på sysselsättning, arbetslöshet och tillväxt. Regeringen har inte använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta vare sig de människor som behöver utbildning eller som nation. I stället har antalet utbildningsplatser i allt från arbetsmarknadsutbildning till högskola dragits ner. kännetecknas av sjunkande sysselsättning och stigande arbetslöshet. De som står längst ifrån arbetsmarknaden är de som kommer att drabbas hårdast. Regeringen tar inte dessa problem på allvar. Vi menar att det nu behövs individanpassade effektiva åtgärder som leder till jobb. När varslen ökar så kommer behoven av utbildning för att möta lågkonjunkturen. finns stora krav på arbetskraften att klara snabba omställningar. Kunskaps- och utbildningskraven ökar och behoven av fortbildning är stora. Omvandlingstakten i ekonomin är hög och för att klara ett helt yrkesliv måste människor ha stora möjligheter att ställa om. Behoven av högutbildad arbetskraft kommer att fortsätta stiga. Trots den höga utbildningsnivån i finns brist på kompetens inom många yrken. Mycket tyder på att brist på utbildad arbetskraft kommer att vara en utmaning även framöver. Kunskap och bildning är en väg till personlig frigörelse och utveckling. I en föränderlig värld behöver människor ständigt nya chanser att växa och utvecklas. De som står långt från arbetsmarknaden behöver utbildningsmöjligheter för att komma vidare. Kunskap är ett allt viktigare verktyg för att skapa välstånd och säkerställa ett lands internationella konkurrenskraft. Även på står samhället inför stora utmaningar. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat och miljöproblem och därmed trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framförallt spårbunden trafik, renovering och energieffektivisering inom bostadssektorn, utbyggnaden av förnybar energi och utvecklingen av ny miljöteknik är nödvändiga. Sammantaget ställer det stora krav på samhället vad det gäller utbildning och kompetensutveckling. skapar det möjlighet att utveckla och svenska företag, och förutsättningarna för ekonomisk utveckling, konkurrenskraft och nya jobb förbättras. De långsiktiga problemen på arbetsmarknaden behovet av utbildad arbetskraft och möjligheterna för människor att ställa om, löses inte i grunden genom stora skattesänkningar utan genom satsningar på utbildning, forskning, större möjligheter till rörlighet på arbetsmarknaden, trygga försäkringar och stöd och hjälp till dem som blir arbetslösa. Vi vill inrätta en kompetenskommission. Kommissionen ska, tillsammans med branschföreträdare, snabbt kartlägga utbildningsbehovet såväl nationellt som för varje län och region. Därefter ska ha mandat att köpa yrkesutbildningar från kommuner, högskolor, privata utbildningsföretag och andra utbildningsanordnare. Utbildningarna ska vara yrkesinriktade och ha en nära koppling till arbetslivet. De ska omfatta såväl gymnasial och eftergymnasial nivå som högskolenivå. 3.1Stora behov av kompetensutveckling och utbildning Behoven av kompetensutveckling och utbildning är stora och växande. För individen handlar det om möjligheten att få arbete och för samhället om att tillgodose efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. Arbetslösheten bland personer med förgymnasial utbildning är , bland personer med gymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning (siffror ). lämnar var fjärde gymnasieelev, 25000 elever, gymnasiet utan fullständigt slutbetyg. Detta visar på behoven av fortsatta satsningar på utbildning för att minska den svåra arbetslösheten. Invandring är en stor tillgång för . När människor söker sig hit skapas möjligheter till nya jobb och företag. växer med mångfald. Men för att ta tillvara denna tillgång behövs satsningar på utbildning. Sysselsättningsnivån för utrikesfödda är betydligt lägre än för dem som är födda i . invandrade 190000 nya personer varav många behöver kompletterande grundskole- och/eller gymnasieutbildning. Åtgärder behövs för att stärka dessa personers ställning på arbetsmarknaden. Utbildning, praktik och ett fortsatt arbete med antidiskriminering är viktiga komponenter i detta arbete. Utöver detta behövs stora utbildningsinsatser för att möta kommande arbetskraftsbrist. Arbetsförmedlingen bedömer att det på kort sikt trots konjunkturavmattningen finns behov av yrkesutbildningar, eftersom åldersavgångarna kommer att nå den högsta nivån när det gäller 1940-talisternas utträde ur arbetslivet. Även på utbildas för få människor i förhållande till de långsiktiga behoven av arbetskraft. Detta gäller såväl utbildning på eftergymnasial nivå som på gymnasienivå, där underskotten på rätt utbildad personal inom industrin, transportsektorn, bygg- och anläggningsbranschen och vårdyrkena bedöms bli än större till följd av pensionsavgångarna. Inom högskoleutbildningarna kommer brist att uppstå främst inom hälso- och sjukvård, läraryrken, IT-specialister samt inom tekniska yrken. För att komma tillrätta med de stora behoven av utbildad arbetskraft på både lång och kort sikt samt för att möta konjunkturavmattningen föreslår vi följande insatser de kommande tre åren. Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning som riktar sig till personer som sökt arbete är en effektiv åtgärd som uppvisat mycket goda resultat enligt IFAU:s utvärderingar8. Utbildningarna håller hög kvalitet och ger människor yrkeskompetens som är efterfrågad av företag och på den lokala marknaden. Det kan till exempel handla om maskinförare, anläggningsarbetare och restaurangpersonal. påbörjade ungefär 14000 deltagare arbetsmarknadsutbildning. Detta var drygt 14000 färre än 2006. deltog 3700 personer i arbetsmarknadsutbildning9. För att motverka arbetskraftsbrist och för att skapa möjligheter för fler människor att få en vidareutbildning föreslår vi att 9000 nya platser i yrkesutbildning och 10000 platser och 2011. Vuxenutbildning är en viktig möjlighet för människor att utbilda sig vidare och få en ny chans på arbetsmarknaden. Vi menar att det finns för få platser i vuxenutbildningen för dem som vill läsa in eller omskola sig inom gymnasieskolans yrkesprogram. Vuxenutbildningen ska ha något att erbjuda både för den som hoppade av gymnasiet och vill läsa in gymnasiekompetens eller för den som har gått ett teoretiskt gymnasieprogram och sedan vill komplettera med mer yrkesspecifik utbildning för att få jobb. Neddragningarna av den kommunala vuxenutbildningen har varit omfattande. Regeringen backar , men först kommer antalet komvuxplatser att vara tillbaka nivå med nuvarande politik. Vi menar att det är fullständigt otillräckligt och föreslår 4 700 fler komvuxplatser än regeringen och 7 000 fler platser och 2011 varav 4500 yrkesvuxplatser. Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del i att förse företag med rätt utbildad arbetskraft och för individen en möjlighet att utbilda sig vidare efter gymnasiet. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) har också visat goda resultat när den utvärderats. har dock KY-utbildningarna fått uppleva ett vakuum på grund av regeringens märkliga hantering av den utredning som skulle se över de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Vi välkomnar den nya men menar att de som regeringen avsätter är helt otillräckligt för att möta människors behov och arbetsmarknadens efterfrågan. Vi vill satsa på 2500 fler platser och ytterligare medel för att nå 4500 platser och 2011. Regeringen har konsekvent dragit ned på antalet platser inom högskolan som de stora ungdomskullarna, födda är på väg in i högskolesystemet. De årskullar som går ut gymnasiet kommer att ha betydligt svårare att få en plats på högskolan än vad som varit fallet tidigare. Vi vill ge fler chansen till högskoleutbildning. Vi föreslår att högskolan byggs ut med 3685 fler platser , 4418 platser och 6038 fler platser . 3.1.5Högre kvalitet i högskolan Kvaliteten inom den högre utbildningen behöver höjas. har en omfattande utbyggnad av högskolorna skett och antalet studieplatser fördubblades . Utbyggnaden har satt press på högskolan och det är nu viktigt att också satsa på höjd kvalitet. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap och humaniora är resursbristen framträdande. Antalet studenter per lärare har ökat och det är inte ovanligt med så lite lärarledd tid som . Kvaliteten måste lyftas i högskolan, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. På många utbildningar behöver studenterna fler föreläsningar, seminarier etc. och uppsatsstudenter behöver mer tid med sina handledare. Vi satsar därför på att höja kvaliteten i utbildningen på grundutbildningen inom samhällsvetenskap och humaniora. Medlen ska gå till att höja kvaliteten i utbildningen framförallt genom mer undervisning. Fördelat på samtliga studenter (uppgifter ) inom samhällsvetenskap, humaniora, teologi och juridik så blir det per student och år. Det skulle till exempel kunna innebära att studenterna kan få 60 föreläsningar extra (beräknat på /föreläsning, 50 studenter/föreläsning, /läsår). Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Egna kontakter med arbetsgivare är ofta avgörande för hur man får sitt första jobb. För studenterna är det dessutom viktigt att få erfarenhet av olika sätt att tillämpa den kunskap man skaffar sig. Därför är möjligheten att få göra praktik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter. Mer praktik innebär också att fler arbetsgivare får erfarenhet av hur högutbildade kan bidra till deras verksamhet. Många studenter som vill göra praktik får inte möjlighet att göra det, eftersom deras lärosäten inte erbjuder den möjligheten. Vi vill skapa möjlighet för fler studenter att få denna värdefulla arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik. Praktiken ska utformas som en kurs som ger poäng och är studiemedelsberättigande, vilket innebär att hög kvalitet ska hållas. För försöksverksamheten tilldelas 50 miljoner, vilket motsvarar 10000 praktikplatser. fördelar sedan medel till de lärosäten som anmäler sitt intresse för att delta i försöksverksamheten. Lärosätena anordnar en fristående kurs tio veckors praktik som alla studenter som har minst 60 poäng i ett ämne har rätt att söka. Lärosätena har ansvar för kurserna vilket innebär att de ska kontrollera kvaliteten och sköta administrationen så att studenterna får praktiken tillgodoräknad i form av akademiska poäng. Lärosätena kompenseras för kursen med motsvarande halva kostnaden för en läskurs dvs. Det innebär att möjlighet för 10000 praktikplatser skapas. 3.1.7Studenternas övergång mellan studier och arbete Att hitta första jobbet kan ofta vara problematiskt även för dem som har en färdig högskoleutbildning. Många studenter saknar ett eget kontaktnät och vägar ut i arbetslivet. är första jobbet avgörande för det fortsatta yrkeslivet. Vi vill förbättra lärosätenas stöd till att förbereda studenterna och att hitta en väg ut på arbetsmarknaden. Det kan handla om att ordna praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbetsgivare. Uppgiften är särskilt viktig för studenter från studieovana hem, eftersom de ofta saknar egna kontakter med potentiella arbetsgivare och kunskap kring akademikers arbetsmarknad. På de flesta lärosäten förekommer det olika former av aktiviteter för att hjälpa studenter ut på arbetsmarknaden. Men dessa verksamheter är underdimensionerade för behovet. Högskolorna har för lite pengar för att på allvar kunna hjälpa studenterna med övergången från studier till arbetsliv. Vi föreslår därför att satsas för att lärosätena ska utveckla karriärcentrum som ska stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Det motsvarar 100 tjänster plus omkostnader som ska fördelas proportionerligt på lärosätena. För ett lärosäte med 30000 studenter blir det tio tjänster, för ett lärosäte med 10000 studenter blir det tre tjänster. Tabell 3 A. Tabell 3 B. kostnader för satsningen Kostnad (milj kr) Kostnad (milj kr) Kostnad (milj kr) Kostnad (milj kr) Höjd kvalitet i högskolan Anslagshöjning: humaniora och samhällsvetenskap, teologi och juridik Praktik högskolan/karriärcoachning 3.1.8Tillgång till svenska språket Svenskundervisningen för invandrare fungerar allt bättre, men ännu inte tillfredsställande. Utbildningen är inte tillräckligt anpassad till olika människors olika förkunskaper. Vi ser också brister i att sfi-undervisningen tenderar att helt sakna koppling till arbetsmarknaden. Vi vill att sfi-undervisningen tydligare kopplas till varje individs förkunskaper och att undervisningen inriktas på att underlätta en snabb övergång till arbetslivet. Vi avsätter för utvecklings- och försöksverksamhet. Många som kommer till talar flera språk och har vana vid akademiska studier. För dem som är studievana och snabbt vill lära sig svenska vill vi införa intensivkurser i svenska. Vi föreslår att , och högskolan i ska erbjuda intensivkurser i svenska för personer med akademisk examen. Många studenter upplever sin ekonomiska situation som pressad. Det finns inte utrymme för det oväntade, ett tandläkarbesök eller behov av medicin. Vi vill därför höja studiemedlen med . Att arbeta under studierna ger inte bara ett välbehövligt ekonomiskt tillskott utan också värdefulla erfarenheter och kontakter i arbetslivet. Vi vill därför höja fribeloppet med , vilket innebär att studenterna kan ha en högre inkomst utan att få sitt studiemedel reducerat. Inte minst studenter med barn har en tuff ekonomisk situation. Vi föreslår därför att bidraget till studenter med barn höjs till för ett barn, för två barn och för tre barn. Investeringar i forskning återbetalar sig i form av kunskap och utveckling av samhället samt bidrar till tillväxt inom näringslivet. All forskning ska hålla hög kvalitet och forskningsinsatserna ska rymma både bredd och djup. Den bärande principen för resursfördelning är att medel, oavsett om de fördelas via program, råd eller direkt till lärosätena, ska fördelas efter kvalitet. Varje lärosäte måste ta ansvar för att fördela direkta anslag efter kvalitet. För att uppnå en verkligt kvalitetsbaserad resursfördelning måste kriterierna vara internationellt erkända men också anpassade efter lärosätets profil, storlek och inriktning. Om forskningen bedrivs i mindre eller större skala, eller vid ett universitet eller en högskola, är inte relevant så länge kvaliteten är hög. Men forskningspolitiken ska ha tydligt fokus på excellent forskning där ligger i framkant och på områden som är avgörande för svensk ekonomi och välstånd. Vi socialdemokrater är övertygade om att kraftiga investeringar i forskning är en av nycklarna till framgång för . Framstående forskningsmiljöer ska stödjas oavsett om de finns på universitet eller högskolor. Forskningsresultaten ska komma arbetslivet till del genom att vi stärker förutsättningarna för kommersialisering av forskningsresultat, till exempel genom holdingbolag och inkubatorer vid landets högskolor och universitet, och genom att forskningen förs ut till delar av näringslivet inte minst småföretag och tjänsteföretag som behöver ta del av forskningsresultat för att öka förädlingsvärdet av sin varu- och tjänsteproduktion. Vi tillför i denna budget under 650, 1 005 och mer till forskningen än vad regeringen föreslår. Tabell 3 C. Nivåökning i relation till regeringen () Forskning i småföretag mm Ökning jämfört med regeringens nivå 4Bättre trygghet ger fler jobb För att ska kunna utvecklas starkt också behöver många människor våga mer och ta större risker. Därför vill vi förbättra a-kassan så att kostnaderna för att vara med sänks och ersättningen vid arbetslöshet höjs. 4.1Sänkt kostnad för medlemskap Löntagarna har fått sina avgifter höjda med . har ersättningen försämrats. Konsekvensen är att 500 000 löntagare har lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står utan försäkring när arbetslösheten ökar. Detta har skadat den svenska modellen. Regeringens eget finanspolitiska råd har också kritiserat regeringen skarpt för denna åtgärd10. I budgetpropositionen föreslår regeringen en sjättedels återställare av sin egen politik. Detta hattande är inte bara oseriöst, det är otillräckligt för att få tillbaka de löntagare som lämnat försäkringen. Vi vill i stället satsa på en kraftfull skattereduktion motsvarande av avgiften. Det betyder att den löntagare som betalar i stället får en skattereduktion om . Detta förslag är av sådan karaktär att det kan verkställas . Vi avser också att ta bort den differentiering av avgiftsnivån till a-kassan beroende på arbetslöshet som regeringen har infört. För att göra detta kommer vi att se över hela den nuvarande konstruktionen av avgiftssystemet. Skattereduktionen innebär att avgiften för ett medlemskap i a-kassan kommer att understiga för de flesta a-kassor. 4.2Höjd ersättning och bättre tak ska ligga i topp när det gäller kunskap, kompetens och produktivitet för att klara en väl utbyggd välfärd och höga löner i den öppna globaliserade ekonomin. Därför har vi motsatt oss den borgerliga regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen, när det gäller såväl nedtrappningen av ersättningsnivån, sänkningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen som höjningen av egenavgifterna. I debatten om arbetslöshetsförsäkringens effekter på sysselsättningen har regeringen hävdat att en sänkning av ersättningsnivån skulle vara ensidigt positiv för svensk ekonomi och sysselsättning. Detta påstående ifrågasätts av allt fler forskare. I förra årets upplaga av Employment Outlook (2007) pekar på att en mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att leda till bättre matchning på arbetsmarknaden eftersom den arbetslöse får bättre ekonomiska förutsättningar att söka efter lämpligt arbete som motsvarar utbildningsnivå och kompetens. Enligt flera studier ger det bättre förutsättningar för att hitta ett nytt jobb med god lön. Det innebär att motsatsen som uppnås genom en lägre ersättning till de arbetslösa att tvinga den arbetslöse att ta första bästa jobb inte är bra för produktiviteten i ekonomin. Regeringen bekräftade själv tes i bilaga 2 till budgetpropositionen . Där återfinns följande konstaterande: Det är i och för sig sannolikt att tillväxten i arbetskraftens genomsnittliga produktivitet dämpas framöver. Detta är bland annat en följd av långsammare ökning i den genomsnittliga utbildningsnivån och av regeringens arbetsmarknadsreformer. Vi socialdemokrater vill förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Vi vill höja ersättningsnivån i a-kassan till och taket till per dag 2009, per dag 2010 och per dag 2011 för de första 100 dagarnas arbetslöshet (därefter lägre). Vi vill även förbättra a-kassan på samma sätt för dem av oss som både är arbetslösa och sjukskrivna. Vi vill också förbättra arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetslösa så att antalet ersättningsdagar höjs från 75 . 4.3Fler jobb till ungdomar När konjunkturen vänder ner är det ofta ungdomarna som drabbas först. Regeringens svar på ungdomsarbetslösheten är en jobbgaranti för ungdomar som vare sig är någon garanti för jobb eller utbildning. Av dem som deltar i denna passiva garanti får endast en bråkdel utbildning eller praktik. Är man ung och har sökt jobb utan att få en anställning är det kanske inte rätt lösning att sitta och söka jobb . Då är det bättre att snabbt komma ut och få referenser och erfarenheter som krävs på arbetsmarknaden. Vi vill ge alla de 10000 långtidsarbetslösa ungdomar som deltar i regeringens passiva åtgärder möjlighet att pröva på att jobba, få referenser och skaffa sig ett yrke.