mot · GW02Fi270 · 2008-10-07 00:00:00 — Nya organisationslösningar och produkter ska stimuleras. Efterfrågan ska skapas och innovativa företag få sina första kunder och skyltfönster. 40 miljoner till ett särskilt innovationslån för uppfinnare och innovativa medarbetare. 100 miljoner för stöd till forskning och utveckling i småföretag. 9.2.6Långsiktiga villkor för den energiintensiva industrin Vi socialdemokrater anser att det är mycket angeläget att blocköverskridande energisamtal kan inledas . En god och långsiktigt hållbar energitillförsel till företag och hushåll är en förutsättning för att vi ska kunna öka sysselsättningen utan att vi förstör vår miljö eller vårt klimat. Därför är det inte acceptabelt att svenska företag och deras anställda känner osäkerhet . Tillgång till hållbar energi måste vara en given förutsättning. Svensk industri måste få tydliga spelregler och vi måste få till stånd en bred enighet om effektiva styrmedel, långsiktiga satsningar på energiforskning och investeringar i ny teknik och hållbara lösningar. Men viktigast är att stora ambitioner också upp med stora resurser. Vi behöver investera brett i en omfattande förnyelse av vårt samhälle. Vi måste fortsätta ställa om här hemma men också hjälpa andra länder. Jobb skapas när samhällen över hela världen byggs upp och byggs om. Och där ska också svenska företag finnas på plats. Vårt svar för att möta klimatutmaningen och stärka svenska företags konkurrenskraft är en förstärkt satsning på export av svensk miljöteknik och ett nytt klimatinvesteringsprogram för bioenergi, en forcerad energieffektivisering av och att få fram den andra generationens förnybara drivmedel och åtgärder för en bättre fungerande elmarknad. Under 20092011 investerar vi mer än regeringen i energiforskning. 9.2.7Förnya den svenska bilparken har äldsta bilpark. Den moderatstyrda regeringen har trots detta drivit igenom ett avskaffande av bilskrotningsfonden. Det finns någon stimulans för att göra sig av med gamla, miljöstörande fordon. Det är viktigt att de äldsta fordonen mönstras ut. Genom denna extra stimulans så kommer det löna sig bättre att skrota ut gamla bilar och därmed minskas belastningen på miljön. ger denna satsning en stimulans till att köpa nya och bättre bilar. Vi vill investera på en tillfällig bilskrotningspremie . Premien ska uppgå till per bil. 9.3Satsa på den breda tjänstesektorn Den moderatstyrda regeringen saknar kunskap och intresse för den breda tjänstesektorn. Tjänstesektorn är större än industrisektorn, i antal sysselsatta och som andel av BNP. Tjänstesektorn är en mycket stor del av det svenska näringslivet. Men regeringens politik bygger på skattesubventioner till en mycket begränsad del av tjänstesektorn. Vi vill sikta högt och utforma en politik för hela tjänstesektorn. Det här handlar om en sektor i skarp konkurrens, inte minst på områden som utbildning, medier, reklam, turism, miljöteknik och IT. Vi socialdemokrater vill satsa på hela tjänstesektorn. när ekonomin kraftigt mattas av behövs investeringar för att stärka den breda tjänstesektorn. 9.3.1Investera i högproduktiva tjänster Tjänsteproduktionen blir en allt större del av ekonomin. Även i varuproduktionen blir tjänsteinnehållet en allt viktigare del. Tjänsterna, som till exempel logistiksystem eller personaladministration, är i de allra flesta fall också branschövergripande. Vi vill ta till vara tjänstesektorns stora utvecklingspotential och utveckla ett strategiprogram tillsammans med företag, akademi och fackliga organisationer inom tjänstesektorn. Vi vill ta ett brett grepp över tjänsteproduktion och forskning. Företagens behov och prioriteringar ska vara styrande. Kopplingen mellan näringsliv och akademi ska stärkas. Fokus ska ligga på att öka produktiviteten och förädlingsvärdet. Vi vill påbörja en gemensam satsning tillsammans med den högproduktiva tjänstesektorn. 9.3.2Investera i den kreativa ekonomin Många nya tjänster och produkter har sin grund i uttryck från konst och kultur. Designens utveckling är intimt förknippad med konstens utveckling. Hela upplevelseindustrin har sin grund i människors längtan efter nya kulturella influenser och upplevelser. Det bör inte råda vattentäta skott mellan kultur och företagande. Vi vill tillsammans med företag och organisationer inom den breda upplevelseindustrin utveckla ett framtidsprogram för kreativa branscher. Utifrån företagens önskemål och prioriteringar ska investeringar göras inom utbildning, forskning, produktutveckling och marknadsföring. Vi vill tillsammans med den breda upplevelseindustrin utveckla ett framtidsprogram. 9.3.3Fördubblad investering i turistlandet Besöksnäringen är en bransch med många skickliga småföretagare. Vi menar att staten bör öka sitt engagemang för att stärka branschens tillväxtförutsättningar. I detta är ökade statliga investeringar i marknadsföringen av som turistland och nya initiativ för att stärka som arrangörsnation för stora internationella evenemang avgörande beståndsdelar. Även forskningssatsningar för att öka produktivitet och förädlingsvärde är en nödvändig beståndsdel i ett strategiprogram för besöksnäringen. Vi avsätter mer än regeringen till insatser för marknadsföringen av som turistland och stärker förutsättningarna som evenemangsarrangör. Ett branschprogram för besöksnäringen ska genomföras. 9.4Program för att möta varsel inom industrin och tjänstesektorn I ljuset av den mycket bekymmersamma ekonomiska utvecklingen med en snabbt krympande arbetsmarknad för stora delar av det svenska näringslivet så behöver breda insatser genomföras. Vi har i de tre tidigare delkapitlen presenterat investeringar för att stärka entreprenörskapet, främja industrins konkurrenskraft och utveckla den växande tjänstesektorn. Men utöver dessa insatser så behövs det nya satsningar som direkt möter varslen inom näringslivet. Vi föreslår att det avsätts för investeringar i ett riktat program för att möta varslen och den vikande arbetsmarknaden. Programmet ska påbörjas och fortsätta . Programmet ska innehålla investeringar i till exempel särskilda utbildnings-, forsknings- och utvecklingsinsatser i samarbete med näringslivet. Programmet ska utformas och genomföras tillsammans med Arbetsförmedlingen och . Delar som ingår i programmet är exempelvis: Ett särskilt kompetenslyft ska riktas mot anställda i de små och medelstora industriföretag som är på väg att tvingas varsla. Staten ska finansiera utbildningsprogrammen medan företagen står för de medverkandes lönekostnader. Högskolor ges i uppdrag att utforma specialiserad vidareutbildning för t.ex. ingenjörer och annan personal med akademisk utbildning som möter de framtida behoven inom viktig industri och tjänstebranscher. En särskild nyföretagarsatsning ska riktas till anställda i företag som har börjat varsla personal. Ett extra forskningsstöd införs och riktas mot de industri- och tjänstebranscher som är särskilt hårt pressade av varsel och vikande konjunktur. Vår utgångspunkt för detta breda program är att alla de som varslas ska mötas med kvalificerat stöd för utbildning, företagande och jobb. Genom den omfattande ekonomiska ramen om totalt ges Arbetsförmedlingen och goda förutsättningar att med flexibilitet möta nya varsel. I den internationella finansiella krisen står starkare än många andra länder. Den svenska gör bedömningen att de svenska bankerna är finansiellt starka och att den finansiella stabiliteten är tillfredsställande. En viktig grund för styrka är mer än ett årtionde av ansvarstagande ekonomisk politik och sanering av statsfinanserna. De fyra hot som har lyft fram i sin analys av det svenska banksystemet är: 1) att den globala finansiella krisen håller i sig och förvärras, 2) att utvecklingen på de baltiska marknaderna där svenska banker har betydande utlåning försämras, 3) betydande prisfall på kommersiella fastigheter i samt 4) risken för att hushållens skulder ökar snabbare än deras inkomster. Även om de tre första hoten vuxit sig starkare under det innevarande året anses den finansiella stabiliteten i vara tillfredsställande. bedömning är att de svenska bankerna anses ha en god motståndskraft för att klara oväntade, negativa händelser. Men är inte osårbart. Vi känner oro för att regeringen inte tar den finansiella oron på fullt allvar. , ända sedan den amerikanska bolånekrisen briserade, har vi begärt att regeringen kontinuerligt ska informera oppositionen om läget i den finansiella sektorn. Finansministern bör nu bjuda in till sådana överläggningar. Vi är beredda att ta ansvar även när vi är i opposition. Inget är viktigare för oss än att det går väl för . För att främja stabiliteten inom finanssektorn bör regeringen nu inte bara fullfölja det omfattande reformarbete som inleddes efter den svenska bankkrisen, utan också anpassa regelverken till de nya förutsättningar som gäller på den finansiella marknaden . Reformarbetet är nödvändigt i ljuset av den finansiella krisen. Men det behövs också breda reformer givet den internationella integrering som präglat de finansiella marknaderna. Till exempel har de fyra svenska storbankerna mer än hälften av sina tillgångar i utlandet, och då främst i och övriga länder runt omkring . Integrationen stärker konkurrens, men den ökar också risken för att problem i banksektorn ska spridas mellan de europeiska länderna. Vi menar att det nu behöver genomföras ett samlat paket med åtgärder för att stärka stabiliteten på de finansiella marknaderna. 10.1Regelverk för banker i kris Det finns ett behov av ett tydligt regelverk som markerar att samhället inte ska bära aktieägares och fordringsägares förluster. Rågången måste vara tydlig. tillför likviditet om ett institut har tillfälliga likviditetsproblem. Staten garanterar via insättningsgarantin småsparares insättningar. Därtill behövs ett regelverk som förmår att på ett strukturerat och ordnat sätt hantera banker som är på obestånd. saknas det ett sammanhållet regelverk för att snabbt och med låg kostnad hantera en bank som är på väg att hamna på obestånd. Vi socialdemokrater menar att regeringen bör intensifiera arbetet med att få ett sådant regelverk på plats. 10.2Lämna tydligt besked om Nordea Den moderatstyrda regeringen vill sälja ut statens ägande i Nordea. Vi menar att det är ansvarslöst att regeringen under en allvarlig finansiell kris inte tydligt markerar att staten ska behålla innehavet av Nordea. Vår mening är att statens ägande i Nordea bidrar till stabiliteten och att ägandet ska behållas. Regeringen bör tydligt markera att man helt stoppat utförsäljningsplanerna. har ett stort antal nya finansiella instrument vuxit fram. Dessa instrument är en viktig del i utvecklingen av finanssektorn. Men det är också uppenbart att okunskapen om dessa finansiella instrument är en av flera förklaringar till den finansiella kris som utspelar sig internationellt. Helt grundläggande är att den finansiella sektorn själv går i bräschen för ökad öppenhet om sina innehav i avancerade finansiella instrument. Vi vill pröva om det behövs ett bättre regelverk för handeln och redovisning av innehavet av finansiella instrument. 10.4Säkerställda förutsättningar för tillsyn och övervakning Vi menar att anslaget till bör utökas med . Resurserna bör användas för att säkerställa att utan hinder kan genomföra sitt viktiga uppdrag som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. är det internationella samarbetet i finansiella stabilitetsfrågor fragmenterat och saknar muskler. Denna fragmentering riskerar att få mycket allvarliga konsekvenser när banker med aktiviteter i många länder kommer i kris. Det internationella samarbetet måste förstärkas. Vi vill tillföra IMF resurser för en samlad satsning för att belysa förutsättningarna för ett fördjupat internationellt samarbete. 11Bygg starkt för fler jobb Regeringen har i budgetpropositionen pekat ut ett antal projekt som ska tidigareläggas i en så kallad närtidssatsning 20092010. Totalt satsar regeringen , och av dessa fördelas två tredjedelar till vägar, och endast en tredjedel till järnväg. Vi socialdemokrater menar att regeringen saknar en tydlig strategi för klimatfrågorna. Man kan inte ena dagen sätta upp höga ambitioner för att minska utsläppen och främst prioritera vägar när det gäller framtidens infrastruktur. På många håll i landet är infrastrukturen eftersatt. har trafikvolymerna ökat kraftigt på många sträckningar och den infrastruktur som finns räcker inte till. behöver vi uppmuntra fler att resa miljövänligare. Då behöver också kapaciteten på järnvägen och i kollektivtrafiken byggas ut. Vi socialdemokrater vill investera mer än regeringen i infrastruktur. Av dessa tillskott vill vi fördela till nya investeringar i järnväg, kollektivtrafik och strategiska gröna framtidsinvesteringar. Vår totala närtidssatsning uppgår till att jämföra med regeringens 7,6. I närtidssatsningen föreslår vi ytterligare investeringar i järnvägar till exempel ett dubbelspår mellan och , ökade statsbidrag för kollektivtrafik samt utbyggnad av delar av i till fyrfilig motorvägsstandard. För att ta ett första steg för höghastighetståg pekar vi ut Ostlänken mellan och som en strategisk framtidsinvestering, och lägger fram förslag om att lånefinansiera denna investering. För de kommande två åren avsätter vi resurser för fortsatt projektering av detta projekt. påbörjades nybyggnationen av omkring 12500 bostäder. Det är en minskning med 5000 lägenheter eller jämfört med . Detta är en utveckling som fortskrider. Det byggs även färre studentbostäder. I hela landet färdigställdes 850 studentlägenheter jämfört med året innan. Den moderatstyrda regeringen har reducerat bostadspolitikens roll till enbart en fråga om jämvikt på en marknad mellan utbud och efterfrågan. Stöden till nyproduktion av flerfamiljshus har tagits bort, vilket gör det svårare för unga, flyktingar och andra med begränsade möjligheter att köpa sig en bostad att överhuvudtaget etablera sig på bostadsmarknaden. Även den särskilda investeringsstimulansen för byggande av mindre hyres- och studentbostäder har avskaffats. Vi ser nu hur bostadsbristen ökar i stora delar av landet, inte bara i tillväxtregioner. Allmännyttan säljs ut på ideologisk grund i många kommuner och hyresrättens andel minskar. Detta gör det ännu svårare för många att etablera sig på bostadsmarknaden. När hyresrätterna blir färre försvåras rörligheten på arbetsmarknaden. Regeringen har ingen politik för att avhjälpa bostadsbristen, motverka segregering och trångboddhet och det som ändå görs är kontraproduktivt. Vi ser ett behov framöver av ett investeringsstöd för hyresrätter, inte minst för att öka möjligheten för ungdomar och studerande att få en bostad. Brist på bostad till en överkomlig kostnad ska inte få utgöra ett hinder för att kunna anta en högskoleplats eller kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Här spelar hyresrätten en viktig roll och långsiktigt vill vi se rimligare konkurrensvillkor för hyresrätten som upplåtelseform. Att genom nyproduktion stimulera flyttkedjor är en annan viktig aspekt som omfattar breda grupper i samhället. För att motverka den negativa utvecklingen vad gäller bostadsbyggandet, och särskilt då hyresrätter, vill vi nu införa ett stöd till byggande av hyresrätter som också sätter fokus på hållbar utveckling. Vi vill se ett grönt investeringsstöd som stimulerar byggandet av miljövänliga hyresbostäder till låga hyror. Mot bakgrund av det rådande konjunkturläget vill vi påbörja en omfattande satsning och föreslår att totalt satsas för att främja byggande av fler hyresrätter. I stora delar av bebyggelsen från rekordåren, det så kallade miljonprogrammet, krävs nu omfattande investeringar i fastigheterna. Fastighetsägare måste göra stora insatser för att tekniskt renovera och klimatanpassa bebyggelsen. Renoveringen av miljonprogrammens fastigheter är och måste vara ett ansvar för fastighetsägarna. Men upprustningen av miljonprogrammens fastigheter ger unika möjligheter att förändra och lyfta hela områden. Vi vill att staten och näringslivet tar ett gemensamt ansvar med kommunsektorn i det breda arbetet att utveckla miljonprogramsområdena och därmed skapa fler attraktiva bostadsområden. Staten ska tillsammans med kommunsektorn och näringslivet utveckla breda investeringsprogram. Programmens syfte är att genom strategiska investeringar bidra till att fastighetsägarnas upprustning möts av andra tydliga förbättringar i områdena. Programmet kommer att innehålla riktade investeringar i bland annat skolan, ungas fritid och närpolisen i miljonprogramsområdena. Stöd till riktade investeringar ska också lämnas för att säkerställa att upprustningen görs på ett sätt som stimulerar till social och ekologisk hållbarhet. Förutsättningarna för detta kommer att preciseras närmare och 2011. Finansieringen av detta samlade investeringsprogram bör delas om vardera en tredjedel mellan kommunsektor, näringsliv och stat. Totalt bör investeringsprogrammet omfatta omkring 15 miljarder om mellan sex och och påbörjas i större skala . vill vi påbörja en satsning på pilotprojekt, erfarenhetsutbyte och forskning om metoder och modeller för att renovera, rusta och utveckla miljonprogramsområden. Vi vill utforma denna satsning gemensamt med företrädare för fastighets- och byggbranschen och kommunerna. Programmet ska tillvarata de goda erfarenheter vi har från att utveckla strategiska utvecklingsprogram tillsammans med till exempel fordonsindustrin. Erfarenheter från kommuner som redan genomfört eller påbörjat en ambitiös förnyelse av miljonprogramsområden ska också utnyttjas, till exempel . Totalt bör tillföras denna satsning på pilotprojekt, erfarenhetsutbyte och forskning. Staten bör tillföra och lika mycket , detta under förutsättning att övriga parter matchar statens insatser. ska ett flertal olika satsningar inom ramen för investeringen i miljonprogrammen påbörjas, bland annat en satsning riktad mot miljonprogrammens skolor, en satsning för att stärka närpolisens verksamhet och en satsning på det lokala företagandet i miljonprogramsområdena. Totalt tillför staten till dessa satsningar och de ska matchas av insatser från lokala myndigheter, kommuner och/eller näringsliv. Utformningen av respektive satsning kommer att utvecklas närmare i budgeten och 2011. Klimatfrågan är vår tids ödesfråga. Om temperaturen fortsätter att stiga i samma takt som kommer det att leda till allvarliga konsekvenser för livet på jorden. Smältande glaciärer, stigande havsvattennivåer och ökad torka, regn eller blåst hotar många av världens ekosystem. Djur- och växtarter riskerar att dö ut och människors möjligheter till försörjning riskerar att försvinna. Redan nu minskar skördarna på många håll i redan fattiga och utsatta regioner. Forskare har visat att världen för att undvika att klimatförändringarna skenar iväg måste hejda den globala medeltemperaturökningen till maximalt två grader i förhållande till förindustriell nivå. FN:s klimatpanel IPCC visar att om det målet ska nås så måste de globala utsläppen börja minska . Till 2050 måste de globala utsläppen halveras. Vi behöver agera . Flera studier, däribland den internationellt erkända Sternrapporten, har dessutom visat på de ekonomiska vinsterna av att inte vänta. Det blir betydligt mer kostsamt i längden om vi skjuter upp de nödvändiga åtgärderna. Vi socialdemokrater vill bygga ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart samhälle där människors livskvalitet kan öka. Vi vill arbeta utifrån ambitionen att 2020 ska ha lägre utsläpp av växthusgaser än 1990. Med en sådan ambition och handfasta åtgärder kan vi på ett trovärdigt sätt vara pådrivande internationellt. Regeringen lägger ner klimatinvesteringsprogrammen trots att de är ett framgångsrikt instrument för kommuner, näringsliv och organisationer som vill göra långsiktiga investeringar som minskar miljöbelastningen. Enligt redovisning så minskar de åtgärder som vidtagits inom ramen för det tidigare programmet LIP och nuvarande Klimp utsläppen av växthusgaser med närmare . Det motsvarar cirka två tredjedelar av det svenska klimatmålet. Nedskärningar och minskade ambitioner på klimatområdet är fel väg att gå. Vi föreslår i stället att klimatinvesteringsprogrammet ska fortsätta, med fokus på bioenergi till exempel omhändertagande av spillvärme, distributionsnät för värme och fjärrkyla, lagring av värme och kyla samt teknik för produktion och uppgradering av biogas. Detta är också i enlighet med den parlamentariska klimatberedningens förslag. 12.2Nytt investeringsprogram för biogas Biogas produceras av olika organiska material. Den största delen av den svenska produktionen går till el och värmeanläggningar och endast en liten del (0,30,) till fordonsbränsle. Vi socialdemokrater vill påskynda biogasutvecklingen i . Vi vill skapa underlag för en kraftig expansion av produktionen, med fokus på fordonsbränsle. Det svenska skogs- och jordbruket kan spela en viktig roll som leverantör av råvaror till biogasen och bioenergin i övrigt. har räknats som ledande vad gäller rening av biogas för fordonskvalitet och vi ska behålla den tätpositionen. Utvecklingen av den småskaliga svenska biogasproduktionen kräver investeringsstöd. Vi vill att ett särskilt investeringsstöd för biogas ska inrättas i landsbygdsprogrammet . För att bistå, underlätta och driva på den inhemska biogasproduktionen krävs samordning. bör få i uppdrag att bidra till en smidig samverkan mellan de olika aktörerna på marknaden lantbrukare, pumptillverkare, distributörer med flera. I uppdrag bör också ingå att så långt det är möjligt bidra till att nationellt samordna upphandling av så kallade flottfordon för kollektivtrafik för att stödja ett teknikgenombrott för biogasfordon. 12.3Energipolitik för konkurrenskraft och nya jobb Vår långsiktiga vision är att hela vår energiförsörjning ska baseras på förnybar energi. För detta krävs långsiktiga styrmedel och en kraftig satsning på energiforskning och investeringar i ny energiteknik. En fortsatt satsning på den förnybara energin är nödvändig och ambitionen för de gröna certifikaten måste utökas för att ge plats för bland annat vindkraftsutbyggnaden. vill vi också införa ett system med drivmedelscertifikat för att stimulera produktionen av andra generationens förnybara drivmedel. Våra förslag innebär en kraftigt accelererad takt i energieffektiviseringsarbetet. Det innebär en kraftigt ökad efterfrågan på energitjänster av olika slag. Detta minskar inte bara energiförbrukningen utan skapar också kvalificerade arbetstillfällen. Den moderatstyrda regeringens passivitet är oroande. Den borgerliga energikompromissen har lamslagit i stället för att ge långsiktighet. En blocköverskridande överenskommelse är nödvändig och vi har därför bjudit in samtliga riksdagspartier till breda energisamtal. Ökat utrymme för ny förnybar energi i elcertifikatssystemet. För att möjliggöra utbyggnaden av förnybar el är det nödvändigt med en successivt höjd ambition i elcertifikatssystemet. En bedömning är att ny förnybar el kan tillföras energisystemet till 2020. För att möjliggöra detta skulle kvoterna i certifikatsystemet behöva höjas till . Forsknings- och investeringsprogram. Energiforskningen måste öka kraftigt. Avgörande är också att forskningen i större utsträckning kan kommersialiseras och resulterar i nya produkter, exportmöjligheter och arbetstillfällen. Steget mellan pilot- och demonstrationsanläggningar och fullskalig produktion av exempelvis andra generationens biodrivmedel ska därför underlättas. Här ska staten ta ett större ansvar. Projekt som kan komma ifråga för statligt riskkapitalengagemang är till exempel vågkraftsprojekt, anläggningar för andra generationens förnybara drivmedel eller utvecklingen av nya solceller, elöverföringsteknik eller alternativ motorutveckling. Kommersialiseringen av miljöteknik ska underlättas. Tillgången på riskkapital inom energisektorn måste förbättras. Steget från forskning till färdig produkt underlättas. Affärsutvecklings- och energikompetens ska giftas samman. Stärk export av miljöteknik.