mot · GW02Kr304 · 2008-10-01 00:00:00 — En nationell strategi för läsning tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell strategi för läsning. Läsning och böcker är hörnstenar i en levande demokrati och avgörande för ett vitalt samhälls- och kulturliv. Ett som ska lyckas stå starkt i globaliseringens tidevarv måste vara ett där läsandet står starkt. har en tradition av att ligga långt framme i internationella studier av läsförståelse, läsförmåga och läsintresse. Vi har också en stark utveckling av bokförsäljningen som fler förlag startas och fler författare gör debut. Men med denna positiva utveckling har flera undersökningar visat försämrade resultat. Även om svenska skolelever i jämförande internationella studier uppvisar en god läsförståelse så framträder en oroande tendens läskompetensen hos svenska barn har försämrats både avseende läsförståelse och läshastighet. Den av regeringen beslutade Läsa-Räkna-Skriva-garantin kommer med all sannolikhet att få stor betydelse också i detta sammanhang. Men med denna positiva utveckling kan man också se att läsintresset ser olika ut i vårt samhälle. Enligt SCB läser var tredje man aldrig böcker, av kvinnorna läser däremot . Tittar man närmare på statistiken ser man också klasskillnaderna i läsning. Bland kategorin arbetande män är det som aldrig läser en bok, vilket kan jämföras med kategorin manliga högre tjänstemän där det endast är som aldrig läser. Enligt en enkätundersökning av läser var femte niondeklassare aldrig en skönlitterär bok . Undersökningen visar också att om föräldrarna har studerat på högskola eller universitet är sannolikheten betydligt större att också barnet läser. Man kan något förenklat konstatera att kvinnliga akademiker läser mycket och mer och mer. Bland manliga LO-arbetare är det däremot få som läser och det ser ut att bli allt färre. Läsvanorna går också i arv. Man kan enkelt uttrycka det så att en dotter i en akademikerfamilj kan förväntas bli en flitig läsare medan en son i en LO-familj förmodligen kommer att läsa få böcker. Det finns goda exempel i på projekt som lyckas öka läslusten och bryta igenom människors ovilja att läsa. Det finns också mycket bra internationella exempel på hur en medveten satsning lyckats vända negativa lästrender. En lyckad satsning på att förmå fler människor att läsa böcker skulle stärka samlade förmåga att konkurrera med kunskap. En framgångsrik lässatsning skulle också ge större chanser att bryta negativa sociala arv. Mycket tyder på att goda läsvanor också påverkar skolresultat positivt. Det behövs en mycket bred ansats för att stärka läsningen och höja bokens status. Den förändrade skolpolitiken där kraft läggs på de tidiga årskurserna med bland annat tidig utvärdering och tidiga insatser är en viktig del i detta, men för att stärka läsningen behövs åtgärder också på andra politikområden. behöver en nationell strategi för läsning och en politik som stärker bokens ställning i samhället. Satsningen på en nyutgivning av Alla tiders klassiker, som Myndigheten för skolutveckling genomfört, var varmt välkommen. Den satsningen borde kombineras med kampanjer för läsning. Get som genomförts i andra länder anses ha gett god effekt, genom att de lyfter fram goda förebilder från andra verksamhetsfält som läsare och bokälskare. Ett led i en nationell strategi för läsning kan vara att en nationell lässtrateg inrättas. Lässtrategens uppdrag bör vara att hålla samman olika insatser för att stimulera läsning och varna när olika politiska beslut inverkar negativt på läsningen. En nationell lässtrateg bör också få i uppdrag att stimulera lokala läsprojekt och lyfta fram goda exempel för att sprida framgång. Slutligen bör en lässtrateg samla fakta och föra ut aktuell forskning på området. Att stärka bokens och läsningens ställning bör vara ett av kulturpolitikens högst prioriterade mål.