mot · GV02So21 · 2008-04-02 00:00:00 — med anledning av prop. 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik 4Jämlikhet och hållbarhet bortvalt7 5Ändrade rubriker på målområden8 6Utveckla lokalt folkhälsoarbete och tydliggör ansvaret9 7Uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet10 8Utveckling och insatser inom olika målområden11 8.1Målområde 1 Delaktighet och inflytande i samhället11 8.2Målområde 2 Ekonomiska och sociala förutsättningar13 8.3Målområde 3 Barns och ungas uppväxtvillkor14 8.4Målområde 4 Hälsa i arbetslivet14 8.5Målområde 5 Miljöer och produkter15 8.5.9Klimathot och koppling till folkhälsa19 8.6Målområde 6 Hälsofrämjande hälso- och sjukvård20 8.6.2Bemötande av HBT-personer inom hälso- och sjukvården20 8.6.3Insatser för att skapa förutsättningar för en god vård21 8.7Målområde 7 Skydd mot smittspridning21 8.8Målområde 8 Sexualitet och reproduktiv hälsa22 8.8.3Utvidga FHI-uppdrag till HBT23 8.8.5Våld mot kvinnor och i samkönade relationer24 8.8.6Skärpning av socialtjänstlagens 5 kap. 11 §25 8.8.7Mannens del i våldet26 8.8.8Fortsatt utveckling av bestämningsfaktorer och indikatorer26 8.9Målområdena 9 och 10 Fysisk aktivitet och Matvanor och livsmedel26 8.10Målområde 11 Tobak, alkohol, narkotika och dopning samt spel 27 avslår regeringens proposition 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik och därmed ändrad rubricering för folkhälsopolitikens målområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att föra en politik där både samhällets ansvar och människors förutsättningar att göra goda val som främjar hälsa beaktas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och återkomma med förslag om ett lagreglerat folkhälsopolitiskt ansvar på regional och lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lokalt folkhälsoarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bostadspolitikens betydelse för folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla bestämningsfaktorer och indikatorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja människors möjlighet att delta i kulturaktiviteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ha ett tydligt integrerat genusperspektiv samtliga folkhälsopolitiska områden, där mäns och kvinnors skilda livsvillkor och förutsättningar är stående analysvariabler. begär att regeringen återkommer med förslag om hur en utveckling med fler familjecentraler kan stödjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur fler stödinsatser för barn och ungdomar kan samordnas bättre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av att balansera kraven i arbetslivet mot människors möjligheter att kunna fungera och må bra under ett helt arbetsliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av att folkhälsoaspekter kopplade till miljömålen behöver tydliggöras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av klarlagd ansvarsfråga när det gäller miljömålen ur ett folkhälsoperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge ökad prioritering åt behovet av ökad kunskap kring sambanden mellan kemisk exponering i vardagslivet och effekter på folkhälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka medborgarnas kunskaper om gröna miljöers betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att i alla sammanhang där så är möjligt beakta åtgärder för att minska luftföroreningarna i syfte att förbättra folkhälsan. begär att regeringen lägger fram förslag till en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regler bör utarbetas för att bullerfria rekreationsområden ska kunna inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att ta fram nationella gränsvärden för strålning från mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör gå före i sin egen upphandling och enbart köpa märkta lågstrålande telefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav bör ställas på tillverkare av mobiltelefoner att tydligare redovisa strålningsvärden i sin marknadsföring. begär att regeringen återkommer med förslag till ändrad lagstiftning så att det blir möjligt för kommuner att införa s.k. lågstrålande zoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppgift att göra en kunskapssammanställning över hur elöverkänsligas behov möts. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla som har gjort sig skyldiga till rattfylleri ska få ett krav på alkolås inskrivet som villkor för att få behålla körkortet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att lämna in en formell begäran från för att få undantag från de EU-gemensamma reglerna och införa alkolås som ett obligatorium i alla nya fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram en plan för de politiska förändringar som behöver göras för att skapa beredskap att möta klimatförändringarnas påverkan på hälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hälsofrämjande sjukhus och hälsofrämjande sjukvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för den särskilda folkhälsopolitiska satsningen 20082010, avsätta medel för att stödja nätverksarbetet i Hälsofrämjande sjukhus. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja HBT-kompetensen inom hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapen om transpersoners livsvillkor i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kartläggningar av bemötandefrågor rörande HBT-personer inom bl.a. psykiatri, äldreomsorg och gynekologisk vård. begär att regeringen återkommer med förslag på satsningar för att möta den kraftiga ökningen av sexuellt överförbara sjukdomar som hiv och klamydia. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram åtgärder för hur skolans sex- och samlevnadsundervisning kan förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ungdomar har rätt till saklig sexualkunskap oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom primärvården öka kunskapen om sexuell hälsa och reproduktion för homosexuella. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvidgning av Statens folkhälsoinstituts s.k. homosexuppdrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om preventivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta manscentrum som en del i att stärka arbetet kring mäns våld mot kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av tydlig och lättförstådd kundinformation för att stärka konsumentens möjlighet att prioritera näringsriktiga, ekologiskt hållbara och nyttiga livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge , i samverkan med , i uppdrag att bilda en samverkansgrupp på expertnivå för att samordna, genomföra, följa upp och utvärdera insatser för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet med fokus på överviktsproblematiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för tillsyn avseende tobakslagens bestämmelser om detaljhandel med fokus på åldersgränser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverken för tobaksförsäljning behöver skärpas och att regeringen bör låta utreda huruvida licensiering av tobakshandeln är en lämplig metod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tobaksförebyggandearbetet ska följa ramkonventionen om tobakskontroll (WHO Framework Convention on Tobacco Control). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en långsiktig nationell tobaksstrategi bör tas fram för att nå mål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att initiativ är nödvändiga för att stärka icke-rökarnas möjligheter att slippa utsättas för passiv rökning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att läkemedelsberoende ska ingå i folkhälsopolitikens målområde 11 samt att ansvaret för uppföljning av läkemedelsberoendet ur ett folkhälsoperspektiv därmed överförs till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra till att initiera ett projekt för att öka kunskapen i befolkningen om självmordsprevention, s.k. första hjälpen utbildningar för dem som mår psykiskt dåligt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om organisationsstöd till frivilligorganisationen och efterlevandes stöd (Spes) och paraplyorganisationen för människor i sorg (Sams). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samverkan med bör få i uppdrag att ta fram förslag på utbildningsinsatser för att höja kompetensen avseende vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kunskapen om självmordsrisken för unga HBT-personer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler bör utbildas i evidensbaserade psykoterapeutiska metoder för att göra dessa mer tillgängliga för vårdsökande. Vi har en struktur för samlat folkhälsoarbete i . Det bygger på det gedigna arbete som gjordes av 19972000, som ledde till att fattade beslut om ett nationellt övergripande folkhälsomål och en sektorsövergripande målstruktur för det samlade folkhälsoarbetet med elva målområden. Människor över hela arbetar på olika sätt med dessa frågor. Bestämningsfaktorer och indikatorer har tagits fram för uppföljning och utvärdering. Kort efter regeringsskiftet lades en skrivelse fram för uppföljning av folkhälsopolitiken. Nuvarande regering valde att dra tillbaka denna och återkommer först nu med proposition med titeln en förnyad folkhälsopolitik. ifrågasätter starkt regeringens grepp på folkhälsoområdet. Det är tydligt att man vill sätta sin politiska prägel, genom att lyfta vissa frågor och tona ned andra. Vi menar dock att man missar essensen för modern folkhälsopolitik. Folkhälsopolitik kan aldrig reduceras till det som individer gör, väljer att göra eller skulle kunna göra. Individens situation är självklart viktig, likaså de sociala sammanhang man befinner sig i, oavsett om det är familj, vänkretsar, arbetsplatser eller annat. Essensen av folkhälsa är att kunna se de samhälleliga strukturer och sammanhang som skapar förutsättningar för hälsa respektive ohälsa. Det är att se konsekvenser av politiska förslag i ett brett folkhälsopolitiskt perspektiv. Så länge man inte gör det spelar det ingen roll hur mycket individerna själva är redo att kunna välja. Det samhälleliga ansvaret är nedtonat och politikens ansvar för att skapa de samhälleliga förutsättningarna är i propositionen borta. 4Jämlikhet och hållbarhet bortvalt Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet som antog 2003, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, finns fortfarande kvar. Målet är dock nedtonat i propositionstexten. I den tidigare skrivelsen från förra regeringen för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt som drogs tillbaka fanns följande utgångspunkter för den svenska folkhälsopolitiken. Ojämlikhet i hälsa måste motverkas En god folkhälsa främjar en hållbar tillväxt En god folkhälsa är en förutsättning för hållbar utveckling Den svenska folkhälsopolitiken ligger fast Dessa utgångspunkter är enligt mening grundläggande för att kunna uppnå det övergripande målet för folkhälsopolitiken. Regeringen väljer bort dessa utgångspunkter och samhälleliga förhållanden för folkhälsa och riktar i stället fokus mot individen och det lilla sociala sammanhanget närmast runt individer. Resonemangen rör människans behov av integritet, valfrihet och bygger på sambandet mellan hälsans villkor och individens förutsättningar. Regeringen skriver till och med: Folkhälsoarbetet bör ha människans behov av integritet och valfrihet som grund. Det resonemanget bygger inte på modern folkhälsovetenskaplig forskning. Det är mycket olyckligt att regeringen bortser från den kunskap som finns. Ett exempel på kunskap är vad den amerikanske statsvetaren har skrivit om begreppet socialt kapital. Han visar att ett starkt frivilligt organisationsliv är ett uttryck för förtroendefulla relationer mellan människor och att detta frivilliga engagemang och ömsesidiga förtroende som han kallar socialt kapital i sin tur skapar ekonomisk tillväxt. När socialt kapital minskar dramatiskt, som i , påverkar det enligt inte bara tillväxten i ett samhälle utan även brottsligheten, sjukdomars utbredning, social utslagning och skolornas möjlighet att fungera. Professor skriver i boken hur vår sociala position påverkar hälsan och livslängden följande: De omständigheter under vilka vi lever och arbetar avgör i stor utsträckning hur vi fungerar som individer. Ett annat exempel är som forskat kring vad som får människor att fungera och vara friska. I boken mysterium beskriver han tre viktiga kriterier för god hälsa: att man upplever en Känsla Av SAMmanhang och begriplighet (s.k. KASAM) att uppgiften/situationen är hanterbar och praktiskt möjlig att utföra eller verka i (att det finns tillräckliga resurser) att man upplever meningsfullhet menar att man inte kan välja bort utgångspunkterna ovan och fortsätta att kalla området för en folkhälsopolitik på lika villkor. Det kan inte ses som annat än en tillbakagång i svenskt folkhälsoarbete. Det är mycket olyckligt att regeringen nu bryter den positiva trend med att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsa som påbörjats. Visst finns det enskilda förslag i propositionen som är bra, t.ex. att intensifiera det självmordsförebyggande arbetet och att ge och i uppdrag att främja bra kostvanor och fysisk aktivitet. Det regeringen lägger fram till för beslut är dock endast de ändrade rubrikerna på målområdena. Det är förvånande att man inte valt att lägga fler skarpa förslag som riksdagsbeslut. Alla andra förslag i propositionen är skrivna på ett sådant sätt att det är en beskrivning av regeringens vilja men ger inte möjlighet för att ta ställning i konkreta uppdrag. Vi anser att även den förnyade inriktningen och flera av de policyinriktade förslag som finns borde läggas fram för beslut i . de gröna anser att den ändrade inriktningen på folkhälsopolitiken är av en sådan art att vi vill avslå propositionen. I stället lägger vi fram de punkter som vi anser är bra för beslut i så att alla ledamöter kan få ta ställning och ge uppdrag till regeringen om vilken inriktning folkhälsopolitiken ska ha och inte enbart vad rubrikerna på målområdena ska kallas. 5Ändrade rubriker på målområden Regeringen föreslår ändrade rubriker på flera av nu gällande målområden. Man hänvisar till att regionala och kommunala folkhälsoaktörer och frivilligorganisationer uppfattat rubrikerna som missvisande. Eftersom rubrikerna innehållit orden öka eller minska skulle detta ha inneburit en risk för att de uppfattas som mål i sig och inte som rubrik på ett målområde. Regeringen tycker inte detta är en stor sak och har därför inte heller remissbehandlat det. Man skriver att det ju ändå inte innebär någon förändring i sak. Vi anser att regeringen gör en missbedömning. Den värdeladdning som rubrikerna innehåller är en tydlig inriktning för målområdena, vilket också gör att människor snabbt får en inblick i vad målområdet handlar om. föreslog ursprungligen 18 nationella mål. När den tidigare regeringen i samarbete med mp och v valde att i stället utgå från politikområden, men skapa en tydlighet för dessa genom rubriker som hade en tydlig inriktning, var detta inte av slumpmässiga skäl eller obetänksamhet. Det gav en signal om vilket håll man vill gå, och hur man vill se att utveckling sker. Var och en kan uppfatta en tydlig skillnad i exempelvis rubriceringen Hälsa i arbetslivet respektive Ökad hälsa i arbetslivet liksom Miljöer och produkter jämfört med och säkra miljöer och produkter. Folkhälsoområdet är komplext och kräver målinriktade arbetssätt. Den tydlighet i färdriktning som rubrikerna inneburit är snarare något man behöver mer av i politiska sammanhang än mindre. Vi anser att påtagligt viktiga värden går förlorade om man övergår till de helt neutrala rubriceringarna som regeringen föreslår. 6Utveckla lokalt folkhälsoarbete och tydliggör ansvaret Det är bra att regeringen avsätter medel för att utveckla det lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbetet. Likaså är det bra att man pekar på hälsokonsekvensbedömningar, s.k. HKB och välfärdsbokslut och att de med fördel kan kombineras för att visa hur hälsofrågor på ett systematiskt sätt kan integreras i befintliga styrsystem. Men det behövs också ett tydliggörande av ansvar i hela det lokala folkhälsoarbetet, vilket saknas i regeringens förslag. I finns ett lagreglerat lokalt folkhälsoansvar. När det infördes och staten skickade med pengar gav det en skjuts till hela det lokala folkhälsoarbetet. Vi menar att detta skulle vara en viktig utveckling av folkhälsoarbetet även i . I har länsstyrelserna fått i uppdrag att inventera folkhälsoarbetet i respektive län. Det sker dock inte alltid ihop med kommuner och landsting. I vissa regioner och landsting har det tagits fram gemensamma folkhälsoplaner tillsammans med kommunerna, och regionen/har tagit på sig en samordnande roll. Det lokala folkhälsoarbetet ser mycket olika ut och ansvarsfördelningen mellan länsstyrelse, region/regionförbund, landsting och kommuner är inte tydligt. anser att folkhälsoarbete ska vara en del av de av ansvarskommittén skissade regionkommunernas uppdrag. bör ge regeringen till känna att se över möjligheten att i lag förtydliga ansvaret för folkhälsoarbete på lokal och regionalnivå. Ett effektivt ekonomiskt utjämningssystem mellan olika kommuner och områden och en effektiv regionalpolitik är nyckelåtgärder i det lokala folkhälsoarbetet, något som regeringen inte nämner i propositionen. En bostadspolitik som motverkar eller förhindrar segregerat boende är av central betydelse. Viktiga förhållanden på områdesnivå som påverkar hälsan är exempelvis fysisk planering som bl.a. omfattar trafikseparering, minskad trafik i stadskärnorna, möjligheterna till god försörjning med kollektivtrafik, bullernivå och minskad förekomst av negativa miljöfaktorer samt tillgång till bra och säkra rekreationsområden. Den sociala servicen på lokal nivå är också av central betydelse. Bra fritidsverksamheter för ungdomar och lokal brotts- och skadeförebyggande verksamhet är viktiga inslag i program som ökar känslan av social trygghet på lokal nivå. För att stimulera lokalt folkhälsoarbete vill öka anslagen till kommuner och landsting/regioner samt ge dem ett tydligt ansvar för att det nationella folkhälsomålet med de elva målområdena också omvandlas till regionala mål. Landsting/regioner, i avvaktan på eventuellt kommande regionkommuner, ges en samordnande roll i länen. 7Uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet Att redovisa folkhälsa, det allmänna hälsoläget i befolkningen, kan inte bara göras genom att se på sjukdomar och dödlighet. Den moderna folkhälsopolitiken fokuserar i stället på att mäta de faktorer som påverkar hälsa, något som också WHO arbetar aktivt för. tillsatte WHO en oberoende kommission om de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa: Commission on the Social Determinants of Health (CSDH). Kommissionen leds av och består av 19 kommissionärer från olika länder. CSDH:s uppdrag är att lämna förslag på hur man ska kunna minska skillnaderna i hälsa världen över. publicerades kommissionens första rapport (Interim Statement) med preliminära ståndpunkter om hälsans bestämningsfaktorer och metoder för en mer jämlik hälsa i världen. Den slutgiltiga rapporten presenteras . Bestämningsfaktorer är de faktorer i samhällsorganisationen och människors livsvillkor samt levnadsvanor som bidrar till hälsa och ohälsa. Fördelen med att utgå från bestämningsfaktorer är att målen blir åtkomliga för politiska initiativ och beslut och därmed kan påverkas genom olika typer av samhällsinsatser. Indikatorer som mäter bestämningsfaktorerna är nödvändiga instrument både i planering och uppföljning av folkhälsoinsatser. FHI redovisade förslag till indikatorer inom folkhälsoområdet till regeringen och har därefter arbetat tillsammans med ett stort antal myndigheter för att förbättra det ursprungliga förslaget. Detta har resulterat i att FHI har antagit 38 huvudindikatorer för folkhälsopolitikens samtliga målområden utom målområde 6 En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård som kräver mer utvecklingsarbete. Regeringen nämner dock inte bestämningsfaktorer och indikatorer under kapitel 3.5 Uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet. Man skriver i stället: När det gäller utvärdering finns det ingen självklar och perfekt metod. Erfarenheten visar emellertid att en kombination av kvalitativ och kvantitativ forskning är mest effektivt och att utvärdering bör ske i termer av process, implementering och effekt. Betyder det att man inte längre anser att utveckling ska följas med hjälp av bestämningsfaktorer och indikatorer? I kapitel 5 Folkhälsopolitikens struktur görs visserligen en beskrivning av nuvarande folkhälsopolitik, och där nämns att folkhälsopolitikens 11 målområden omfattar 42 bestämningsfaktorer och att dessa mäts via 36 huvudindikatorer och 47 delindikatorer. Men regeringen säger inte huruvida man anser att arbetet ska fortsätta, ej heller ges någon kommentar till att målområde 6 En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård saknar identifierade bestämningsfaktorer och indikatorer. I den tidigare regeringens skrivelse Folkhälsopolitik för jämlikhet i hälsa och hållbar tillväxt (2005/06:205) gavs ett uppdrag att inom ramen för det fortsatta arbetet inför nästa folkhälsopolitiska skrivelse är det angeläget att bestämningsfaktorer och indikatorer identifieras. Eftersom den nuvarande regeringen återtagit den skrivelsen så gäller inte det uppdraget och i den nu liggande propositionen saknas sådant uppdrag. Det är talande att man inte heller poängterar vikten av att utgå från bestämningsfaktorer så att det blir tydligt att folkhälsoarbete handlar om politiska beslut och initiativ. de gröna anser att det behövs ett tydligt uppdrag att jobba vidare med bestämningsfaktorer och indikatorer. Det gäller särskilt inom målområde 6 En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, där det nu inte finns några bestämningsfaktorer eller indikatorer. 8Utveckling och insatser inom olika målområden saknar att folkhälsoläget inte beskrivs utifrån de bestämningsfaktorer som finns identifierade för de olika målområdena. ges i stället en bild som utgår från riskfaktorer och hälsoutfall medan den folkhälsopolitiska rapporteringen med redovisning av hälsans bestämningsfaktorer saknas. Det är väldigt olika nivå på de förslag som tas upp av regeringen, stort och smått blandas. anser att vissa förslag på insatser inom de olika målområdena är bra medan andra har helt fel fokus. Vi väljer nedan att peka på några av dessa. 8.1Målområde 1 Delaktighet och inflytande i samhället