ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GW02K337 · 2008-10-02 00:00:00 — Synlig arbetsgivaravgift på lönebeskedet till anställda i riksdagsförvaltningen begär att riksdagsstyrelsen lägger fram förslag om att riksdag redovisar arbetsgivaravgiften på lönebeskedet till sina anställda. skrev jag en motion om redovisning av arbetsgivaravgiften på lönebeskeden. På så sätt skulle löntagarna få besked om hur stor arbetsgivaravgiften är av den egna totala lönen. Sättet skatten presenteras på har lett till att många människor inte inser att arbetsgivaravgiften belastar löntagarna och inte arbetsgivaren som namnet antyder. Få förstår hur skattesystemet fungerar. För att den enskilda människan ska få en riktig bild av vilka skatter hon/han betalar borde alla skatter vara synliga och tydliga. Inte bara inkomstskatten borde synas på lönebeskeden utan också den riktiga bruttolönen borde redovisas. Skattesystemet skulle då bli mer lättbegripligt och kanske också mer förutsägbart. I betänkande 2007/08:SkU22 Allmänna motioner om taxering och skattebetalning, kommenterar utskottet min motion enligt följande: Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa regler som innebär att företagens administrativa börda utökas. Risken är att en skyldighet att lämna särskilda uppgifter på lönebeskeden om erlagda avgifter krånglar till redovisningen för företagen när anställningsförhållandena är en smula komplicerade, vilket de ibland är. Utskottet fortsätter: Däremot vill utskottet gärna framhålla att utskottet ser positivt på att företagen på frivillig grund och som en serviceåtgärd lämnar sina anställda de uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. som motionärerna är inne på. Mot bakgrund av det resonemang utskottet för om att företagen på frivillig väg skall lämna sina anställda uppgifter om arbetsgivaravgifter, anser jag att riksdag, likväl som företag, bör redovisa uppgifter om arbetsgivaravgifterna till sina anställda.
mot · GW02K338 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av integriteten i samhället. har beslutat om en rad åtgärder för att kunna kontrollera oss svenskar. Det har varit en utökad buggning, telefonavlyssning, trafiklagring av data m.m. och den senaste mycket heta debatten om FRA. Var för sig har dessa åtgärder varit motiverade och oftast nödvändiga främst för att bekämpa allvarlig brottslighet. Vi har lagstiftning om bl.a. kameraövervakning av allmän plats, som genom en ökad tillämpning t.ex. på allmän plats, i köpcentrum, kollektivtrafik och taxi blivit allt vanligare i vår vardag. I vårt allt mer digitaliserade samhälle sätter vi medborgare fler och fler elektroniska avtryck. Besöker jag en butik och betalar med kort lagras i en dator både vad jag handlat och var och när. Ringer jag i min mobiltelefon kan man lokalisera var jag befinner mig och sedan lagras var jag varit. Har man kortlås på en dörr kan också dessa fakta lagras det kan gälla bostaden, arbetsplatsen men också hotell och andra ställen där man har kortlås. man genom en betalningsportal i Stockholmstrafiken noteras det när och var man passerade denna portal. När det gäller de flesta lagstiftningar finns oftast tydliga regler på hur länge data får sparas. Motsvarande finns inte vad gäller hur länge man får spara uppgifter från t.ex. kontokort, kundkort och nyckellås. Ingen vet hur ett kontokortbolag spar data; några tydliga regler hur dessa uppgifter ska gallras finns inte. Jag är medveten om att utvecklingen gör att vi lever i en allt mer digitaliserad värld, men också en värld där kunskapen om tekniken blir allt mer utbredd. Brottslingar ligger oftast före rättsväsendet i kunnande om hur man ska använda ny teknik för att begå brott. Därför måste vi ha en lagstiftning som gör det möjligt för rättsväsendet att åtminstone hjälpligt inte ligga brottslingarna efter. För att värna integriteten har oftast regler om godkännande av domstol eller särskild nämnd införts. Problemet uppstår när man staplar alla dessa, var för sig väl motiverade, regler och rutiner på varandra. Så lever vi i många delar i ett samhälle som kan kontrollera oss, på olika sätt. De flesta företeelser har ju inte som primärt syfte att kontrollera, utan att skapa mer behaglig vardag för oss alla, men innebär ändå en kontroll. Någon sammantagen bedömning av hur detta kontrollsamhälle påverkar oss har aldrig gjorts. Det är därför viktigt att man gör en sådan sammantagen utredning, vad det innebär, hur det påverkar, vilken nytta vi har av detta och vilka nackdelar det innebär. Det behövs nya regler för gallring av uppgifter, för tillståndsgivning eller andra skyddsregler för att vi inte helt okontrollerat ska vara bevakade dygnet runt. Det är därför viktigt att en sådan översyn av reglerna kring vår integritet i samhället sker.
mot · GW02K341 · 2008-10-06 00:00:00 — Sänkning av spärrgränser vid personval tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om spärrgränserna vid personval för kommun, landsting och riksdag. införde personvalsinslag för att väljarna skulle ges ett större inflytande på valprocessen. Initialt fanns ett stort intresse bland valmanskåren för personvalsinslaget. Men vid val hade antalet kryssmarkerade inom vissa val minskat jämfört med tidigare. Det är ingen positiv signal och det kan rent av vara skadligt för den demokratiska processen att inte ånyo få upp intresset för personval. Själva kärnan i problematiken är sannolikt att de begränsningsregler för när personvalet får ett genomslag alltjämt är för snäva. Det finns dock fog för att inte omgående slopa den nedre spärrgränsen. Risken är alltför uppenbar att detta kunde sända ut fel signaler till tillfälliga lycksökare som inte har för avsikt att seriöst ta sig an ett förtroendeuppdrag. Däremot bör man på kunna ta bort gränsen helt när de politiska partierna samlat är redo för detta. Därför vill vi, som ett första steg, föreslå att den nuvarande 8-pro-centsspärrgränsen för riksdagsval och 5-procentsspärrgränsen för kommun och landstingsval sänks till en nivå om för samtliga val. Då får man också ett bra och enhetligt gränsvärde i väljarnas medvetande som gäller för såväl personer som partier.
mot · GW02K342 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att införa begreppet stad som juridisk term i kommunallagen. Vid den allmänna kommunreformen 1971 blev alla tidigare landskommuner, köpingar och städer i kommuner. beslutade emellertid kommunfullmäktige i att använda namnet i stället för det officiella i de fall det saknar kommunalrättslig betydelse. I vissa sammanhang, t.ex. juridiska, används dock den officiella benämningen . I efterföljd kallar sig även flera andra kommuner för städer, t.ex. , trots att de givetvis är som vilka kommuner som helst, och styrs av kommunstyrelse och kommunfullmäktige. Även beteckningar som stadskansli och stadsjurist förekommer i vissa kommuner (bl.a. i , och ), trots att stadsbegreppet rent juridiskt ej längre existerar. Det vore bra om den terminologi som enligt ovan brukas, sanktioneras av lagstiftaren, istället för att som kommunerna själva antar beteckningar, som inte är formellt korrekta. kommunallag (/365) föreskriver i 5 § att Kommunen kan använda benämningen stad när den anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle. I övrigt skiljer sig inte städerna och kommunerna åt. Regeringen bör utreda hur den svenska kommunallagen skulle kunna kompletteras med någon liknande bestämmelse för att en önskad terminologi skall bli adekvat och korrekt i juridisk mening.
mot · GW02K344 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om statliga servicecentrum. De nya statliga servicecentrum som utreds blir förhoppningsvis verklighet. Det är också avgörande om en utbyggnad av dessa i samverkan med kommunerna utgör den bästa plattformen utifrån vilka man kan vända serviceutvecklingen på landsbygden och i storstädernas förorter och bygga upp en väl fungerande och nödvändig service. För att detta ska fungera optimalt bör det finnas krav på en lokalt vald styrelse i samband med etableringen av statliga servicecentrum där styrelsens ordförande väljs av kommunen och de skilda lokala intressenterna har en majoritet av styrelsens ledamöter. Servicen ska ha en minsta kvalitets- och kompetensnivå där ett viktigt syfte är att olika befattningshavare kan svara på frågor även för andra verksamheter än de egna. Ett mål ska vara att en besökare inte ska lämna ett servicecentrum utan ett svar eller vägledning om hur man ska förfara för att få sin fråga eller sitt problem besvarat eller löst. Fortlöpande kompetensutveckling av servicekontorets medarbetare ska garanteras i avtal från start av kontoret. Kostnaderna för etablering av servicecentrum måste redan från början vara helt klara. föreslår att för att stödja uppbyggnaden av statliga servicecentrum i hela landet bör följande insatser göras på central nivå. Ansvariga departement för skilda statliga servicefunktioner som är lämpliga att inordnas i planerade statliga servicecentrum bör ha en gemensam och permanent styr- och samordningsgrupp i . Småkom föreslår också att denna samordningsgrupps arbete ska ha stöd av de av antagna riktlinjerna om en minsta kvalitets- och kompetensnivå och om viss minsta servicenivå när det gäller viktig medborgerlig service samt även det som omfattar de många småföretagens servicebehov. Dessa förslag och det som anförs i motionen bör beaktas i kommande arbete med förslaget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GW02K345 · 2008-10-06 00:00:00 — Sänkning av koncessionsavgiften för den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om koncessionsavgiften för kommersiell radio. Den kommersiella radion är ålagd att betala en särskild koncessionsavgift som uppgår till av omsättningen. Det är att betrakta som orättvist med tanke på att till exempel tidningar får presstöd och TV4 fått sänkta koncessionsavgifter. Den kommersiella radion är i övrigt en bransch med ekonomiska problem, vilket understryker behovet av mer rättvisa villkor när nuvarande tillstånd ska förlängas efter 2008. Förutom den betungande koncessionsavgiften missgynnas radion av stränga reklamregler som inte är anpassade utifrån mediets natur, det vill säga ljud. Ytterligare krav på utökat lokalt innehåll försvårar möjligheten att producera ett innehåll som tilltalar lyssnarna och genererar de nödvändiga lyssnarsiffror som krävs för annonsförsäljning. Den kommersiella radion anklagas ofta för att själv ha försatt sig i den ekonomiska situation den befinner sig i genom att bjuda för höga summor då tillstånden auktionerades ut. Det stämmer till viss del men ska ses i ljuset av de antaganden som kunde göras då. De flesta bedömare var då överens om att den kommersiella radion i skulle uppnå samma nivåer som andra europeiska marknader, där radion står för närmare 6procent av de totala medieinvesteringarna. I ligger investeringarna nu på , vilket det finns flera centrala förklaringar till. Från början saknades det en stark nationell aktör som lanserade och etablerade mediet. Tv etablerades som ett kommersiellt medium före radio, vilket minskade intresset för radio och försvårade radions etablering som annonsmedium. Konkurrensen mellan de många små radioaktörerna som etablerades, och de lokala tidningarna, pressade priserna nedåt, ofta under lönsamhetsnivå. Presstödet gav vidare en snedvriden konkurrens på den lokala annonsmarknaden, och kraven på lokalt innehåll försvårade för kanalerna att producera ett utbud som tilltalade lyssnarna och därmed annonsörerna. Intresset för lokalt innehåll var och är mycket litet eftersom P 4 fullständigt dominerar den lokala radion med jämförelsevis enorma redaktionella resurser. Nya medier såsom digital-tv och Internet har dessutom tillkommit sedan de första koncessionerna auktionerades ut, och dessa medier tar nu snabbt andelar på marknaden. Det är dags att visa politisk vilja genom att sänka koncessionsavgifterna och ge den kommersiella radion mer rimliga villkor.
mot · GW02K346 · 2008-10-06 00:00:00 — Lokalt material i den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler för att producera lokalt material för den kommersiella radion. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur tillståndsförfarandet för radio kan utformas. Den kommersiella radion är enligt gällande lagstiftning tvingad att producera och sända lokalt material, trots att intresset är mycket lågt hos både annonsörer och lyssnare. Den lokala produktionen är kostsam och förutsättningarna för att lyckas producera ett utbud som tilltalar tillräckligt många lyssnare är små, särskilt med tanke på konkurrensen med P 4:s som har helt andra förutsättningar. Med hjälp av nya tekniska lösningar kan man i praktiken välja att kringgå dagens regler; de är med andra ord verkningslösa. De största kommersiella radioaktörerna uppfyller till exempel detta krav genom att en dator spelar upp en lokalt producerad spellista musik . Genom att göra det lokala innehållet minimerar de risken att tappa lyssnare och kostnaderna hålls nere genom att sändningarna automatiseras. Varje station har en unik spellista, men det är endast ordningen på låtarna som skiljer stationerna åt. Aktörerna gör med andra ord en anpassning efter ett regelverk som inte går att följa utifrån marknadens förutsättningar. Med hjälp av teknik försöker de minimera skadorna. I det nya regelsystemet , den så kallade skönhetstävlingen, sänktes koncessionsavgiften till per tillstånd, men lokalt innehåll fick en mer betydande roll. Det blev helt fel. Samtliga tillstånd som delats ut har antingen gått i konkurs och återlämnats till RTVV eller ligger i länsrätten på grund av att tillståndshavaren inte uppfyllt de krav på lokalt innehåll som man lovat i ansökningen. Ytterligare ett problem är att två stationer på samma marknad har helt olika villkor. Ena stationen har en hög koncessionsavgift från auktionsförfarandet och sänder lokalt innehåll , den andra har i koncessionsavgift och ett större krav på lokalt innehåll som den inte följer. Nuvarande regler om krav på lokalt material borde avskaffas för att ge den kommersiella radion förutsättning att utvecklas utifrån lyssnarnas önskemål om innehåll. Vidare bör tillståndsförfarandet förändras för att skapa ett mer rättvist system.
mot · GW02K347 · 2008-10-06 00:00:00 — Sändningseffekt för och den kommersiella radion tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sändningseffekt för och den kommersiella radion. De kommersiella radiostationerna i måste få förutsättningar vad gäller sändningseffekt för att säkerställa en rimlig konkurrens samt för att kunna sprida viktig samhällsinformation. sänder med 30 000 till per sändare medan de kommersiella sändarna är begränsade till (ett fåtal orter har ). Det finns anledning att ifrågasätta om fortfarande behöver sända med nuvarande sändningsstyrka eftersom det finns nya tekniska lösningar som optimerar hörbarheten av sändare på en betydligt lägre effekt utan att drabba kvaliteten. Det frekvensutrymme som frigörs genom en sänkning av SR:s sändare skulle därmed kunna användas till fler kanaler, vilket vore positivt av fler skäl. En tidigare motivering till SR:s höga sändningseffekt har varit att man vill garantera att information kan sändas till medborgarna vid allvarliga olyckor eller i andra akuta situationer. Det är ett hållbart argument, men vi behöver nu anpassa radion till den situation som råder. lyssnar över hälften av befolkningen under på kommersiell radio, vilket betyder att denna del av befolkningen inte kan garanteras samma information som de som lyssnar på . Den kommersiella radion ingår i det system som kallas VMA (Viktigt meddelande till allmänheten), men med de låga sändningseffekterna kan hörbarheten inte garanteras på samma sätt som för dem som lyssnar på SR:s kanaler. En utredning har genomförts där , , fick i uppdrag att utreda sändningsstyrkan. Då klargjordes att det inte förelåg någon mer sändningsplats på FM. Det var inte särskilt överraskande med tanke på att direktiven för utredningen inte öppnade för frekvensutrymme som kunde påverka kanaler. En ny översyn behöver således göras om hur sändningseffekten för och den kommersiella radion kan förändras.
mot · GW02K348 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vid regeringens styrning av myndigheterna ska de i motionen beskrivna slutsatserna från beaktas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge nationella myndigheter i uppdrag att avvakta vidare omstruktureringar till dess att viktiga slutsatser givits en seriös politisk behandling. Regeringen bör stoppa olika sektorsmyndigheters egna omorganisationer till dess att slutsatser behandlats politiskt. Varje sektorsmyndighet genomför just nu över hela landet egna omfattande strukturförändringar, där den samlade samhällsnyttan varken beskrivs eller bedöms. Det är regeringens ansvar att förhindra att detta föråldrade stuprörstänkande försämrar servicen till medborgare och minskar möjligheterna för regional utveckling i hela landet. överlämnade landshövding den så kallade betänkande till regeringen. Problemen med det starka sektorstänkandet inom statens egen verksamhet är ett återkommande tema i betänkandet. Detta hade redan lyfts fram i delbetänkandet . En omfattande kritik mot den statliga sektoriseringen och åtföljande brist på koordinering mellan olika nationella initiativ, en uppfattning som var gemensam för det stora flertalet remissinstanser, skriver på sidan 59. I kapitel 6, Staten, konstaterar följande: Det behövs ett tvärsektoriellt beslutsfattande med fokus på helheter. Man konstaterar vidare: Enligt kommitténs bedömning måste det ställas högre krav på staten vad gäller helhetsperspektiv. Detta fordrar tvärsektoriella beslutsunderlag och styrning som överskrider sektorsgränser. Och längre fram i samma avsnitt skriver man: Den årliga myndighetsstyrningen inom staten har varit mer inriktad på myndigheternas prestationer och kostnader än på utbyte för medborgare och andra konsekvenser i termer av det offentliga åtagandet. Efter denna uppfordrande beskrivning väljer i politisk enighet att formulera sig enligt följande: Enligt kommitténs mening är det MYCKET angeläget att söka återsamla staten genom att de statliga myndigheterna i högre grad ser sig själva som delar i organisationen staten. Regeringen har förhindrat att denna analys och dessa viktiga slutsatser blivit politiskt behandlade. fortsätter varje sektorsmyndighet den egna omorganisationen utan att där sker en sammanhållen och tvärsektoriell analys av konsekvenserna. Istället sker samtliga förändringar enbart utifrån den egna myndigheten och sektorns intresse och önskning. Det saknas i stort tvärsektoriella underlag för alla dessa omfattande strukturförändringar. Det är en allvarlig brist att sammanhållna bedömningar saknas, vilket bör besluta att regeringen skall ansvara för. I sitt avsnitt om de nationella sektorsmyndigheterna skriver följande: Det är också väsentligt att frågor som rör myndighetsorganisation prövas inte bara inom ramen för respektive sektor, utan också i ett generellt förvaltningspolitiskt perspektiv.
mot · GW02K349 · 2008-10-02 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de nuvarande fyra riksdagsvalkretsarna i ska slås samman till en. Det är nu enades. Den historiska, men likväl onaturliga, uppdelningen av i och län upphörde och län bildades. En lång rad statliga förvaltningar som Polisen, och fick en gemensam skånsk administration. Vid valet fick de skånska väljarna välja ett gemensamt skånskt regionfullmäktige och fick ansvar för bland annat regional utveckling, sjukvården, kollektivtrafiken och kulturfrågor. har den gamla uppdelningen av riksdagsvalkretsar bestått. är uppdelat i tre valkretsar, , södra och västra , medan gamla län består av en valkrets, norra och östra . Denna valkretsindelning började gälla vid valet då den gamla fyrstadskretsen togs bort, men någon förändring sedan enades har inte skett. och skåningarna har en mycket tydlig identitet. Vi är skåningar. Uppdelningen i och län gjordes för att splittra skåningarna, men det lyckades inte. Vi är och förbliver skåningar. Detta gör att uppdelningen av i fyra riksdagsvalkretsar är onaturlig. För Malmös del är gränsdragningen enkel eftersom valkretsen enbart innehåller kommun, men för medborgarna i övriga delar är det svårt att förklara varför vi ska vara uppdelade. Jag som invald ledamot för södra valkrets representerar i sydöstra men inte som också är en del av . Jag representerar en del av byn som ligger i , men inte andra delen som ligger i . Jag representerar som ligger i västra , men det är andra riksdagsledamöter som är invalda för västra valkrets. Uppdelningen av i flera riksdagsvalkretsar är konstlad och det enda rimliga är att slå samman de fyra skånska riksdagsvalkretsarna till en. skulle få cirka 40 riksdagsledamöter som samtliga skulle arbeta för hela istället för ungefär 10 ledamöter som jobbar för vardera , södra , västra samt norra och östra . Detta skulle vara en stor styrka för utvecklingen i hela .
mot · GW02K350 · 2008-10-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öppna en svensk ambassad i . De senaste månadernas oroligheter i har föranlett många policydiskussioner om EU:s och agerande på det säkerhetspolitiska området. Beredskapen att kunna handla snabbt och korrekt har varit av stor betydelse för att minska omfattningen av konflikten mellan och . Risk har funnits, och finns alltjämt, att den ryska invasionen och de ryska erkännandena av utbrytarregimerna och skulle få spridningseffekter till andra delar av det oroliga området, men även att de skulle kunna sprida sig långt utanför det omdelbara konfliktområdet. invasion av bröt mot centrala och viktiga principer inom den internationella rätten. Dessa brott mot priciper om statssuveränitet och territoriell integritet destabiliserar och väcker farhågor. Det gäller bland såväl som EU-länder. Brotten mot principerna underminerar även det europeiska säkerhetspolitiska bygget som pågått sedan . Det får allvarliga följder för hur stater umgås och förhåller sig till varandra i det internationella umgänget. En misstänksamhet riskerar att sprida sig om avsikter. internationella förtroende och respekt kommer att ta att bygga upp igen. Efterspelet till den ryska invasionen och implementeringen av fredsfördraget föder ett behov av att kunna vara på plats med svenska representanter för att övervaka svenska intressen och för att bli en effektiv partner till och dess folk. Med en svensk ambassad på plats skulle möjligheterna till att samverka med såväl europeiska som internationella organisationer i gemensamma uppdrag för fred, för ekonomisk utveckling, handel och demokrati. skulle även med fördel kunna agera medlare i de frysta konflikter som finns i området. är även en ivrig aspirant till att bli medlem av Europeiska unionen. Landet omfattas redan av den europeiska grannskapspolitiken, men mer stöd kan behövas på flera olika plan. Här kan fylla en roll, likt den roll vi spelade under de baltiska staternas frigörelseprocess och dessa länders väg in i EU. Med anledning av ovanstående anser jag det påkallat att regeringen skyndsamt utreder möjligheterna till att öppna en ambassad i .