· GW1084 · 2008-11-21 11:09:56 — har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att fördelningen av forskningsmedel rättas till så att behandlas på samma sätt som andra högskolor vad gäller tilldelning av resurser.Av budgetpropositionen och forskningspropositionen (prop. 2008/09:50) framgår att regeringen föreslagit att ska tilldelas en forskningsresurs om 31,4 miljoner . Av den fördelningsmodell som presenteras i forskningspropositionen följer att beräknas få en total resursökning på , eller , . Det är bland de högsta procentuella ökningarna bland alla lärosäten som ingår i fördelningsmodellen. har enligt min uppfattning en ovanligt god situation genom att den som enda lärosäte i landet kan erbjuda sina forskare att utan konkurrens från forskare från andra lärosäten söka medel från . erhöll högskolan genom detta från . Ingen annan högskola och inget annat universitet har på detta sätt fått en stiftelse som tillkommit med offentliga medel knuten till sig.Mot denna bakgrund menar jag att regeringens förslag om resurser till är rimligt. Jag avser inte att föreslå någon förändring i det. Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen även om jag är besviken på dess innehåll. Bakgrunden till min interpellation är att regeringen i den forskningspolitiska propositionen medvetet valt att negativt särbehandla en enda högskola i landet när det gäller tilldelning av basresurser för forskning. Man gör det utan att redovisa hållbara argument. Jag finner det både märkligt och ganska är som vi vet ett ungt och dynamiskt lärosäte med en ganska unik profil. På finns kvalificerad forskning inom ett antal profilområden, en omfattande grundutbildning, en unikt stor bredd i rekryteringen av studenter och ett mångvetenskapligt arbetssätt utmärkande för högskolan. Samverkan över ämnesgränser betonas för att nå nyanserad kunskap om komplexa samhälleliga fenomen, som det inrättades 1996. Den hade då ungefär tusen studenter. har det skett en fantastisk volymtillväxt och kvalitetsutveckling. har skolan över 12 000 inskrivna studenter och omkring 780 anställda, varav ca 45 är professorer. Högskolan bildades med den uttalade ambitionen att skapa ett nytt universitet i södra . Den nya högskolan skulle möta ett växande utbildningsbehov i huvudstadsregionen och bidra till en mer hållbar regional utveckling.Jag blir därför mycket förvånad när regeringen väljer att negativt särbehandla när det gäller forskningsresurstilldelningen. Regeringen skriver på flera ställen i propositionen att samtliga lärosäten ska tilldelas en basresurs för forskning om per helårsstudent. Jag delar bedömningen att det är positivt. Vi behöver ett sådant system. Av obegripliga skäl är den enda högskola i landet som inte tillförs ökade resurser med utgångspunkt i antalet studenter.Högskoleminister förklarar detta lägre anslag till med att högskolan har tillgång till resurser från . Dessa forskningsmedel får dock högskolan inte disponera till andra ändamål än forskning och utbildning med anknytning till just och . Detta borde regeringen ha kunskap om.Ännu mer uppenbar blir den negativa särbehandlingen av när man kan konstatera att flera andra universitet och högskolor som nämns i propositionen också har stiftelser eller fonder knutna till sig utan att regeringen för den skull reducerar deras forskningsresurser i detta avseende. Den enda högskola man gör så med är alltså högskola.Det betyder att går miste om . Det är forskningsmedel som kunde ha behövts för att stärka forskningen vid och kvalitetssäkra undervisningen genom forskningsanknytning i undervisningen.Jag vill ställa ett par konkreta frågor till statsrådet. På s. 156 i propositionen finns en formulering om att av de bidrag som fick 2008 från avser forskning. Står statsrådet bakom den skrivningen? Det innebär i så fall att avser något annat. Eller är uppgiften felaktig? Då kan regeringen ha byggt sin analys på ett felaktigt underlag som har lett till en felaktig slutsats.Eftersom min talartid är slut börjar jag med detta och återkommer med fler frågor i nästa inlägg. Det var en mycket speciell form som den tidigare regeringen valde för att finansiera utbyggnaden av . Det går tillbaka till löntagarfondsstriden som vi förde . Vi gick till val 1991 på att avskaffa löntagarfonderna och i stället bilda forskningsstiftelser. Det var en stor strid. Därför var vi något förvånade när vi förlorade valet och Socialdemokraterna kom tillbaka att de bildade en forskningsstiftelse på samma sätt men med en oerhört smal inriktning, nämligen att stödja verksamhet av detta slag i södra . Eftersom det bara fanns en högskola i den regionen var det det i praktiken handlade om.Vill man uttrycka sig positivt kan man säga att det var en mycket kreativ väg att finansiera en högskoleexpansion när man tydligen hade budgetrestriktioner av annat slag. Det präglade hela högskole- och forskningspolitiken under det skedet att man expanderade den utan att tillföra tillräckliga resurser. Här valde man dock att i stället för att tillföra vanliga budgetmedel starta en stiftelse.Det skulle vara egendomligt när man fördelar en kaka av forskningsmedel som är begränsad - vi kan föra en annan diskussion om hur stor den kakan ska vara, men vi har båda en kaka att fördela - att fördela den utan att ta hänsyn till att har en unik situation i sin relation med . Det skulle vara felaktigt gentemot alla andra lärosäten i . Det är min grundhållning.Jag kan inte svara exakt vad gäller den formulering nämnde, men själva principfrågan är för mig ganska klar.Jag tror att som ledamot av högskolas styrelse är medveten om att i högskolans årsrapporter framgår det att högskolan sällan har förbrukat de forskningsmedel som har ställts till högskolans förfogande. Någon akut pengabrist på detta område tycks alltså inte föreligga.Jag delar allmänna syn på . Den har haft en imponerande och positiv utveckling och har motsvarat de förväntningar som har ställts på den. Man har i många avseenden också visat att man kan prestera både utbildning och forskning av god kvalitet. är ett viktigt inslag i högskolelandskapet i . De 163 miljoner som man fick från kan dock inte tänkas bort när vi fördelar statliga forskningsmedel till våra lärosäten. Jag börjar med att rätta statsrådet. Jag var tidigare ledamot av högskolas styrelse eftersom regeringen i sin stora vishet har slängt ut allmänintresset från många högskolors styrelser och därmed även mig.Jag delar din mening att vi kan tala om den där kakan vid något annat tillfälle och om hur stora forskningsresurser behöver. Socialdemokraterna är av uppfattningen att regeringen satsar för lite på forskning. Vi kan också återkomma till diskussionen om hur forskningsanslagen är fördelade med regeringens modell. Man spelar de facto svälta räv, inte minst med de nya universitetens utveckling. Det tror jag är väldigt allvarligt för forskningsutvecklingen i många delar av landet.Den här interpellationsdebatten handlar om att man har valt att negativt särbehandla en högskola. Det blir lite svårt att köpa allmänna formuleringar som att han delar bilden av högskolas betydelse och utveckling om han är beredd att särbehandla en högskola på det här sättet och undandra 15 miljoner i forskningspengar. utvecklas inte på luft eller prat utan på vilka åtgärder regeringen väljer att vidta, så de där formuleringarna hjälper inte så mycket.Varför frågar jag om formuleringen i propositionen som säger att av pengar går till forskning? Regeringen säger det. Regeringen antyder att av pengar går till något annat än forskning. Det kan ju ligga till grund för den modell högskoleministern har valt: finansierar något annat på så vi kan ta lite pengar av det som skulle stärka grundutbildningen med forskningsanknytning.Det är ju inte så det går till. Regeringen har varit väldigt tydlig med att det ska vara full kostnadstäckning i forskningen. Det är väldigt viktigt för . kan inte frångå sina stadgar. De kan inte använda pengarna till annat än forskning med just den här inriktningen. Därför kan det inte stärka forskningen i övrigt vid och det kan därför inte stärka grundutbildningens forskningsanknytning i de utbildningar som inte har med att göra. Det är viktigt att veta att ganska många av grundutbildningarna vid inte har den inriktningen och inte ska ha den inriktningen. Det borde högskoleministern veta.Man kan då undra hur beräkningen har gjorts för att man skulle komma fram till den här siffran. Kan förklara det? Om han inte kan svara på frågan om uppgiften om de stämmer i propositionen, kan han då svara på hur beräkningen har gjorts för att landa på den nivå man har hamnat i den här beräkningen? Det är en ganska viktig fråga. En poäng med forskningspropositionen var att man införde ett system som var öppet och transparent och behandlade högskolorna lika i form av en grundpeng för forskningsanknytning. Det tycker jag var en bra tanke från regeringen, men sedan väljer man att särbehandla just Södertörn.Då kan man säga: har ju som stöder viss typ av forskning. Jo, men det finns ju andra högskolor som regeringen själv nämner i propositionen.På s. 56 står det: Från principen att alla medel ska ingå när det gäller fördelningen av externa medel bör undantag endast göras för medel från vissa stiftelser och andra källor som är knutna till ett visst lärosäte. Det gäller stiftelser knutna till , , och . Jag delar den bedömningen. Man kan inte räkna in det när man tittar på externa medel eftersom det blir fel. Men av alla de här högskolorna varför tar man bort pengarna bara för när det gäller basfinansieringen? Kan statsrådet förklara det? Svaret på den sista frågan är att de tre andra inte är jämförbara med Östersjöstiftelsen.Den grundläggande frågan är om är missgynnad vad gäller forskningsresurser. Jag tror att det är svårt att med ett objektivt synsätt svara ja på den frågan. Genom tillkomsten av och den mycket speciella utformningen av stadgarna för den är ju i en mycket god situation.Jag tror att det i i allmänhet är en mycket spridd uppfattning.Jag tycker att gräver en grop åt sig själv när han säger att det är bra att man har ett tydligt och transparent system.En av huvudpunkterna i er forskningsmotion är ju att man ska göra en speciallösning för fyra universitet och frångå de tydliga principerna. Om vi ger 15 miljoner ytterligare till blir det med fördelningsmodellen ännu mindre till de fyra universiteten.Jag tycker att det är en rimlig huvudprincip att man har så raka och rena principer som möjligt. Att bortse från att en högskola, ett lärosäte, har en stiftelse bildad av allmänna medel - det är det som är det unika - tycker jag skulle vara fel.Det här blir en väldigt teknisk diskussion. Huvudfrågan är väl ändå den jag formulerade: Kan man trovärdigt och ärligt hävda att är missgynnat i förhållande till andra lärosäten? Det tycker jag inte att man med bästa vilja i världen kan hävda.Ett av argument är att den här stiftelsen bara får stödja en del av högskolans forskning.Det är ju en ganska stor del av den forskning som bedrivs på som matchas av anslag från stiftelsen. Jag tycker att det är positivt att högskolan har en profil. Det säger jag i alla sammanhang. Östersjöprofilen är ju en styrka för Södertörn.Om man tar hänsyn till den del av forskning som kan finansieras med denna gräddfil - om man vill ta till ett vardagligt uttryck - kommer man fram till att det är rimligt att inte tillföra ytterligare extra pengar.Jag ska villigt erkänna att jag har varit lite bekymrad för den här specialsituationen. Min utgångspunkt är att alla forskningsmedel ska sökas i konkurrens. Jag har vidtagit en åtgärd. Jag har brutit upp den personalunion som tidigare fanns mellan ordföranden i stiftelsen och ordföranden i högskolans styrelse. Det är ett sätt att markera att jag tycker att det är viktigt att stiftelsen i sina beslut följer kvalitetskriterierna. Jag börjar med den allmänna diskussionen om speciallösningen för de fyra universiteten. Varför gör vi en speciallösning för de universitet som verkligen drabbas hårdast av regeringens forskningspolitiska proposition? Vi gör det för att vi inte vill säga nej till ett kvalitetsbaserat forskningssystem. Vi tror att det är viktigt att göra det. Vårt alternativ hade varit att helt och hållet säga nej till detta. Det vill vi inte göra. Då måste vi ge de här universiteten en rimlig chans att komma in i systemet. Men det är en annan debatt. Ni har verkligen vridit på parametrarna i er proposition så att de missgynnas konsekvent och systematiskt.Det är ju ni som får ta ansvar för att ni bedriver svälta räv mot fyra nya universitet och att de därmed kommer att tappa mycket utvecklingskraft.Vi valde att i stället ge en stödjande hand för att de skulle kunna ta sig in i ett kvalitetsbaserat system på någorlunda rimliga villkor som liknar de andra högskolornas, så vi inför en kontrollstation. Vi är helt övertygade om att det system som regeringen sätter i sjön inte kommer att överleva, inte för att vi säger det utan för att det är feltänkt på en massa olika punkter. Man har vridit på parametrar som gör att man kommer att få väldigt konstiga forskningspolitiska effekter. Det kommer inte att leda till kvalitetsutveckling över hela linjen, utan till mycket tricksande med siffror.Det var den övergripande debatten som vi kanske inte behöver ta i dag.Jag kan konstatera att jag fortfarande inte har fått några besked om huruvida den uppgift i propositionen som man bygger beräkningarna på är rätt, och inga besked om hur man har gjort beräkningarna.I stället får vi besked om att får räkna med, eftersom man har forskningsresurser inriktade på och , att forskningsanknytningen i grundutbildningen blir sämre. Man får räkna med en sämre utbildning vid på grund av att regeringen tycker att det är en gräddfil att ha forskningspengar för och . Jag tycker att det är beklagligt att regeringen har den linjen. Jag är lite mer optimistisk om det generella fördelningssystemet. Dock skriver också vi att det är svårt att hitta de optimala kriterierna och att det också kan förändras över tiden. Därför behöver vi följa detta väldigt noga, och det kan mycket väl hända att man behöver både skruva på rattar och kanske rent av hitta andra system. Men jag tror, till skillnad från , att detta kommer att leda till en kvalitetsutveckling. När vi har gjort systemet har vi också vägt in vilken verklighet som ligger i själva utgångsläget. Då har vi gemensamt sett till att dessa nya universitet har fått betydande extraresurser under sina respektive startskeden. Det handlar om ökningar i storleksordningen sedan de blev universitet, vilket inga andra lärosäten kommer i närheten av. använder ett intressant uttryck: ta sig in i systemet. Då vill jag påpeka att gynnas av att man under en lång följd av år har haft denna särskilda möjlighet till forskningsfinansiering, vilket har höjt kvaliteten och givit fler citeringar, och det slår igenom i det nya fördelningssystemet. har faktiskt också i det nya systemet glädje av den särskilda bindning som man har till . Jag delar uppfattning att vi verkligen ska hoppas på att fortsätter sin positiva utveckling. Men till skillnad från är det min bedömning att forskningspropositionen ger mycket goda förutsättningar för en sådan utveckling på .