· GV10570 · 2008-05-13 19:30:32 — har frågat statsrådet om han tänker ta initiativ till att ändra reglerna för vem som ska avgöra vilken kompetensutveckling som ska ingå i Lärarlyftet. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att Lärarlyftet verkligen når ut till alla lärare och utnyttjas maximalt.Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på båda interpellationerna.Lärarlyftet är den största statliga satsningen på kvalificerad fortbildning för lärare . avsätts nästan , avsätts strax under 900 miljoner och avsätts 1 miljard. Allt som allt blir det . Till 2009 och 2010 överför vi dessutom de som huvudmännen inte hann utnyttja under 2007.Jag är medveten om kritiken som har riktats mot satsningen. Många platser stod tomma under första terminen, . är jag övertygad om att situationen kommer att vara helt annorlunda nu när kommuner och fristående skolor fått att planera.Senare under våren kommer information om hur många lärare som faktiskt gått kurser inom Lärarlyftet. Det kommer också att finnas information om hur många som är anmälda till utbildningar . Jag vill avvakta denna information innan jag tar ställning till om regeringen bör vidta åtgärder eller måste förändra delar av Lärarlyftet.Ansvaret för lärarnas kompetensutveckling ligger på skolhuvudmännen. Ett av skälen till att regeringen nu måste ta initiativ till en stor satsning på lärarfortbildning är att kommunerna har brustit i detta ansvar. Jag välkomnar kommunala kompetenssatsningar, till exempel på de områden som Kommuner och Landsting och lyfter fram, som ett komplement till den statliga satsningen. Jag tror att det skulle kunna vara positivt för skolväsendet. Det är emellertid inte aktuellt att ge högskolorna i uppgift att anordna kurser efter en beställning direkt från skolhuvudmännen, vilket framhåller som mer effektivt än den nuvarande ordningen. Regeringens avsikt med fortbildningssatsningen är inte att det särskilda statsbidraget till fortbildning inom Lärarlyftet ska vara en del av det generella statsbidraget, som kommunerna fritt får förfoga över. Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om det är ett icke-svar.Jag skulle först vilja passa på att säga att vi socialdemokrater tycker att satsningen på Lärarlyftet är jättebra. Det vill jag säga eftersom statsrådet utåt säger att Socialdemokraterna var emot det här. Så är det inte.När Lärarlyftet nu har varit i gång och början av 2008 visar det sig, precis som statsrådet säger, att många platser är tomma. Man kan säga att regeringen har gjort en underlåtenhet genom att inte från början ta kontakt med dem som är huvudmän, SKL, och göra upp om vilka regler som skulle gälla. Jag övertygad om att det då hade sett helt annorlunda ut.Sveriges Kommuner och Landsting men också är, precis som de allra flesta, positiva till den här satsningen även om de, precis som vi socialdemokrater, säger att det är anmärkningsvärt att förskollärarna och fritidspedagogerna inte får vara med. Varför ska inte de som sysslar med de små barnen få fortbildning? Varför ska de stängas ute? Tänk om man hade resonerat likadant om barnläkare, att de skulle vara någon sorts sämre läkare, i stället för att de kanske är det viktigaste vi har.SKL och hävdar vidare att reglerna för Lärarlyftet har försvårat användningen och att många av huvudmännen anser att de erbjudna kurser som finns inte motsvarar skolornas fortbildningsbehov och att det därför vore mer effektivt att ge ett uppdrag direkt till högskolorna för att i dialog med huvudmännen utarbeta de kurser som det finns behov av.Dessutom efterfrågar huvudmännen i högre grad kompetensutveckling med koppling till själva pedagogiken och yrkesutövningen, till exempel i ledarskap, än i ämnesanknuten fortbildning.Det här har ingenting att göra med det som i svaret handlar om att man inte är beredd att lägga mer pengar i det generella statsbidraget. Det handlar om hur man riktar den särskilda satsning som är gjord och hur man får mest ut av den.Andelen huvudmän som bedömer att de inte kan nyttja hela sin del av Lärarlyftet det här året är av kommuner i storstadsområdena , små kommuner och friskolor 92 procent.Då SKL och anser att Lärarlyftet ska få ett så stort genomslag som möjligt borde regeringen avskaffa den centrala tilldelningen av ramar till varje huvudman till förmån för ett öppet ansökningsförfarande som utgår från respektive huvudmans lokala planering och behov.Jag undrar varför man inte kan lyssna på dem som finns i verkligheten, som faktiskt vet vilka behoven är. Men som vanligt vet statsrådet bäst, och som vanligt lyssnar inte statsrådet på dem som finns i verkligheten.Jag tycker också att det är väldigt intressant att läsa det här svaret, när säger att det här inte ska gå in i det generella statsbidraget. Nej, vem har sagt det? Men kan man tänka sig samma resonemang när det gäller fritidshemmen, att man gör en särskild, riktad statlig satsning med tanke på att personaltätheten drastiskt sjunker på fritidshemmen, som är en väldigt viktig del?Jag skulle vilja fråga: Om utvecklingen inte vänder, vad tänker statsrådet göra då? Även jag vill tacka statsrådet för svaret, som säger en del och utelämnar mycket.Marie har varit inne på en hel del av dessa frågor, och jag ska undvika att upprepa hennes beskrivning. Det är samma situation vi beskriver.Till att börja med har även i sina budgetförslag ställt sig bakom Lärarlyftet. Det är en bra och en nödvändig satsning. Vi kan säkert vara överens om att det ute i skolorna i landet finns behov av fortbildning, och där har kommunerna och de fristående skolorna som huvudmän inte fullgjort sina förpliktelser helt och hållet. Även det är korrekt.Men står vi i denna situation. Det är bra att regeringen satsar, men man ska väl för den skull inte säga att man inte längre ska lyssna på dem som ute på fältet genomför detta. Det gör ju inte saken direkt bättre. Snarare är det så att kompetensen finns ute i landet.Den avslutade tv-serien A var väldigt informativ på detta sätt. Den påminde en hel del just om vad det är som en lärare på fältet egentligen behöver. Man behöver mycket ämneskunskaper - det är helt rätt - men man måste också veta väldigt mycket om hur man använder ett ämne, ämnesdidaktik.Om man har följt den här tv-serien - jag hoppas att statsrådet också har tittat på den - har man sett att vad de lärarna, som är bästa, verkligen utvecklade var fantasin och begeistringen i ämnet. Det kanske inte är exakt formlerna, satsbyggnaden och så vidare, för det kan de flesta lärare ändå.Det är bra att man fördjupar ämneskunskaperna, men det som är Kommuner och Landstings och Friskolornas Riksförbunds konkreta önskemål är ju mer kompetensutveckling och koppling till pedagogik och didaktik.Så sent som finns en artikel i i detta ämne, där man från lärarutbildningen i säger: Det här har varit en trend och behöver vi mer av detta. Varför kan man inte ta hänsyn till det? Varför måste man från regeringens sida så ensidigt styra in fortbildningen i ämnessidor och inte se helheten i skolan? Det är ju det som vi så ofta har hört; lärare som kommer ut från , lärarutbildningen, kan sina ämnen men så går de in i väggen när de möter klassrummens verklighet. Det är bra med ordning och reda men du ska klara av att skapa den, och det gör du genom didaktik.Där vill jag fråga statsrådet: kan ni inte på denna sida hörsamma de önskemål som så tydligt kommer från skolhuvudmännen om att anpassa utbudet mer till verkligheten och det som behövs? Och det hjälper faktiskt inte att säga: Det borde ni göra själva. har vi en situation. Vi har en storartad satsning. Den är positiv. Den är bra. Den kommer förhoppningsvis att lyfta svensk skola. Men varför ska man då så ensidigt slå dövörat till gentemot huvudmännen? är alla för Lärarlyftet, och det är ju bra att det är så framgångsrikt att alla vill hänga på tåget. När vi röstade om det första gången, , var Socialdemokraterna och mot Lärarlyftet. Jag är glad att ni nu är för det. Ni kanske sade att ni var för men ni anslog inga pengar i era budgetalternativ, och det är det som räknas. Då säger : Förskollärarna borde få vara med. Då säger vi att vi kommer med ett särskilt förskollärarlyft med ännu mer pengar. Ni vill knuffa in förskollärarna i det här, och då blir det ju mindre pengar för fortbildning till var och en. Vi vill ha ett särskilt förskollärarlyft med ytterligare pengar. Det aviserade vi , och det kommer. Pertoft hänvisar till Klass 9 A som ett stöd för sin skolpolitik. Läs intervjun med de lärare som Klass 9 A har kretsat kring i tidningen . De säger att den nya skolpolitiken är fantastisk. "Äntligen", säger de om den nya svenska skolpolitiken. Den är kunskapsorienterad. Den är ämnesorienterad. "Äntligen", säger de. De stöder inte riktigt allt som vi gör, men huvudinriktningen välkomnar de i den här intervjun. Läs gärna den intervjun, , innan du åberopar 9 A som stöd för din linje. Den fråga som måste ställas till Socialdemokraterna och är: Varför har ni kommunaliserat skolan? Varför har ni gjort det? Kommunerna har ansvaret för lärarnas fortbildning. De har misskött detta . Det är ju sanningen. Det är därför vi genomför Lärarlyftet. Det är därför som till och med ni anser att staten nu måste gå in och styra Lärarlyftet. Det är klart, frågar man Kommuner och Landsting säger de: Skicka en check utan speciella regler. Det är klart att de säger det. Jag har själv suttit i ledningen för Kommuner och Landsting. Så tycker alltid Kommuner och Landsting. Det är deras roll att tycka så. Men ska vi från statens sida gå in och ta ett särskilt ansvar för lärarfortbildningen ska vi inte bara gå in och betala för det som redan är kommunernas ansvar. Vi har ju ett särskilt syfte med denna satsning: att höja ämneskunskapsresultaten. De vill gärna använda pengarna fritt hur de vill på lärarfortbildning, och även om det inte är ett generellt statsbidrag vill kommunerna gärna ha så lite riktlinjer som möjligt. Man vill ha pengarna från staten men inga riktlinjer. Det ligger liksom i sakens natur. Så vill kommunerna ha det. Skolväsendet är kommunernas ansvar . Det är inte mitt fel. Det är era partier som har bestämt detta. De får ansvara för det. Tycker de att det finns behov så varsågod att satsa på det. Det är bara att pynta in pengar till de fortbildningar som de önskar. Det vi går in och betalar för är ju det som vi anser vara behovet, men det finns inga förbud mot att anordna vilka andra fortbildningar som helst. Det är bara att göra. Det är bara att ordna . Det är inga problem. Jag är inte ett dugg orolig över att det inte har blivit fullt den första terminen. Vi hade en diskussion om detta i regeringen: Ska vi anslå så här mycket pengar den första terminen? Det är väl med stor sannolikhet så att skolan planerar läsårsvis. Att en lärare ska vara borta en termin på fortbildning är ett stort avbräck i en planering. Vi var alltså medvetna om att det förmodligen inte skulle vara fullt första terminen, första läsåret. Vi sade ändå att vi skulle anslå dessa pengar och så blir det vad det blir första året. Min bedömning är dock att det inte dröjer länge innan det är fullt utnyttjat. Kön är ju jättelång för att få komma in. Och lyssna på fältet! Jag har lyssnat på båda lärarorganisationerna. De tycker att den här satsningen är jättebra, och också upplägget på den. De efterfrågar inte det som talar om, att kommunerna ska få bestämma. Det har jag inte hört från lärarorganisationerna. Så det beror väl också lite grann på vem man lyssnar på. Skolministern använder sin vanliga nonchalans mot kunskap och kunskapsuppgifter. De krav som skolministern ställer på eleverna på noggrannhet, uppföljning och att man ska göra sitt dagsverke borde också skolministern leva upp till. Han borde faktiskt läsa den alternativmotion som Socialdemokraterna lade fram och som sedan följdes upp . Vi är för Lärarlyftet. Vad vi däremot har sagt är att vi tycker att mycket mer borde riktas in mot matematik och svenska. Det är där de största bristerna finns. Det är något helt annat. Jag tycker att skolministern borde vara lite mer noggrann med faktauppgifter och faktiskt läsa på, det som han, som sagt, kräver av elever. När det gäller kommunaliseringen tror jag att det behövs decentralisering, men all decentralisering kräver också tydliga riktlinjer centralt. Jag tror att skolministern borde ställa de frågor som han ställer till oppositionen till sina allianskamrater i stället. Såvitt jag vet är det bara som vill förstatliga skolan. Men för att få kommunaliseringen att verkligen fungera behövs det självklart åtgärder. Lärarlyftet är självfallet en del i detta. Men ser inte skolministern att det är ett problem när huvudmännen, både SKL och , inte tror att det här kommer att bli utnyttjat? Och pratar vi inte om 2007, utan de siffror som jag har tagit upp i interpellationen handlar om 2008-2010. Vore det inte bra att då lätta lite på prestigen och faktiskt lyssna på dem som finns ute i verkligheten, som vet hur man skulle kunna göra i stället - i stället för att bara köra på och säga att jag vet alltid bäst, jag kan alltid mest och alla andra har fel? Det är klart att det ska vara riktlinjer för fortbildningen. Det är ingen som har sagt något annat. Men det borde vara riktlinjer som faktiskt också anpassas till verkligheten. Det är ganska klokt.Sedan säger att alla jublar över den nya svenska skolan. Jag skulle först och främst vilja säga att så speciellt mycket har väl inte hänt mer än att resultaten sjunker, mobbningen ökar och så vidare. Det är det som händer i svensk skola . Skolministern har ju själv börjat flagga för, för att ha något att säga i valrörelsen, att det inte kommer att hända så mycket , för det tar och så vidare. Så väldigt mycket har det väl inte hänt än mer än detta med mobiltelefoner och att man ska tvingas välja redan när man är , något som påverkar ens val hela livet. Det är i och för sig allvarligt nog. De stora reformerna har ju än så länge uteblivit. Jag skulle vilja fråga än en gång: Vad är det som gör det rätt att göra en statlig satsning på Lärarlyftet men inte på fritidshemmen? Det är en tydlig prioritering från skolministern, att han inte tycker att det här med fritidshemmen är något viktigt. Och fråga två är: Sätter sig skolministern bara och tänker att nu kommer det här att fixa sig eller tänker skolministern vidta några åtgärder? Om Kommuner och Landsting och får rätt - vi hoppas att de inte får det men om de får det - kommer skolministern bara att slå sig till ro med detta eller vad kommer han att göra då? Jag måste säga att jag tycker att den här diskussionen, som vanligt i den här kammaren, är lite beklaglig. Om vi hade en sådan svartvit verklighet som den som statsrådet målar upp så gynnar det inte precis den svenska skolan. Det gäller både faktauppgifterna och synen. Jag skulle föredra om vi skulle kunna hålla oss till fakta och om vi också gemensamt kunde försöka hitta vilka de bästa vägarna vidare är för den svenska skolan. När det gäller fakta är det faktiskt så att redan från början har finansierat och bejakat Lärarlyftet. Det har vi gjort från den första oppositionsbudget som vi lade fram . Vi hade en del diskussioner i , men min åsikt var att det här är en bra satsning. Jag drev också igenom den och alla stod bakom den. Det är bra för den svenska skolan. Jag beklagar, som jag sade tidigare, att kommunerna inte har satsat mer på fortbildning. Det är ett bra initiativ att stötta detta. Det får inte leda till att man envist säger: Så här är det sagt. Så här ska det evigt stå skrivet i sten.Man måste lyssna. Den svartvita bild som statsrådet målar upp finns inte i verkligheten. Jag har hört från flera håll ute på fältet och jag läser i tidningar att man saknar ämnespedagogik och ämnesdidaktisk metodik - märk att jag sade ämnes. Jag sade inte något allmänt flummigt, utan: Hur undervisar du i matematik? Hur undervisar du i svenska?Det är det man vill ha mer av. Varför kan inte statsrådet tänka sig att gå dessa önskemål till mötes och vara lite flexibel och avvika en aning från besluten i det skrivna protokollet - inte här i kammaren - så att lärarna ute på fältet kan få det som de verkligen vill ha?Om vi ska diskutera kommunalisering kan vi ju bjuda in allianskamraterna. är ju ganska ensamt i alliansen om att vilja backa från kommunaliseringen. Vi kan gärna ta den debatten, men det är inte det som det här handlar om. Här handlar det om att kommunerna inte har skött fortbildningen riktigt. Det behövs mer fortbildningssatsningar. Jag hoppas att kommunerna kommer att ta sitt ansvar mer . Men var inte så benhårt envis med det som är beslutat från början utan ta möjligheten att se hur det ser ut i skolorna och klassrummen. Jag har också läst intervjuerna med lärarna som var engagerade i Klass 9 A. Det är ju inte så att man bara hurrar, men man säger att det är bra. Man ser ju hur lärarna arbetar. De använder pedagogik och didaktiska grepp. Det är de greppen vi ska sprida. Därför behövs det mer satsningar på det. Det är något som både SKL, och många lärare och rektorer på fältet efterlyser. Varför vill inte regeringen gå dessa önskemål till mötes? Ministern och jag har ju haft en och annan debatt vid det här laget. Jag tyckte att det var intressant att höra ministerns inlägg om riktade statsbidrag. Ministern låter ungefär som jag har gjort i ett antal debatter: Man måste styra pengarna så att man vet var de hamnar i verksamheten. I de sammanhangen har ministern intagit hållningen att det är något som andra får bestämma och något som man får lösa i kommunerna. Jag har pratat utifrån en rätt så stabil erfarenhet och sagt att det ibland kan vara viktigt att styra medlen. Då har ministern lite passivt retirerat och hänvisat till kommuner och landsting och låtit som om han har befunnit sig på . har insikterna plötsligt infunnit sig och låter ungefär som om det var jag som stod i talarstolen och talade om att vi måste styra pengarna så att vi vet att det blir effekt. Jag tycker att har utvecklats som politiker.Kommunal erfarenhet ger en del andra insikter framför allt när det gäller planering och att saker och ting tar tid. har ju också en del erfarenhet. Därför blir jag lite förvånad. Enligt beräkningar skulle det vara 6 000 lärare i fortbildning läsåret 2007-2008. blev det alltså 800 platser - 6 000 ställt mot 800. blir det också många tomma platser.Hur ska man se på den typen av resultat? Jag tycker att det visar att man från regeringens sida gick in i den här satsningen med orealistiska förväntningar. Förklaringen till det är att kommunerna inte har hunnit informera i sin organisation. Man har inte tagit ställning till hur man ska lösa en rad praktiska problem. Man uppger att man vill återkomma och planera det här längre fram.Det finns en annan sak som inte har berörts i debatten men som påverkar detta. Det är att Lärarlyftet innebär att lärarna delvis bekostar sin egen kompetensutveckling. Man får alltså av lönen. Det har framkommit att många anser att det är för lite att leva på. Därför finns det ett ekonomiskt argument för att en del kanske väljer att inte delta i de här sammanhangen. Jag bara pekar på att detta också är en faktor som man bör ta med när man bedömer varför man inte har fått det genomslag som man har hoppats på.Man har ju flyttat fram detta i tiden och gett bättre planeringstid. Jag är rätt säker på att fler kommer att utnyttja platser. Det kommer att bli en ökad efterfrågan. Vi får väl följa utvecklingen , 2009 och 2010 och se hur det faller ut.Man kanske ska vara försiktig med att säga hur det faller ut innan det har fallit ut med tanke på den inledande offensiva ambition som det inte blev så mycket med i praktiken.Det finns en hel del erfarenheter som ministern och regeringen bör ta med sig inför det kommande arbetet för att se till att det fungerar. Vilka ytterligare åtgärder tänker ministern vidta för att se till att det verkligen vänder och man utnyttjar platserna? Finns det något mer som inte är gjort som ministern tänker göra?Den fråga som ställde om övriga personalgrupper, bland annat fritidshemmens personal, återstår. När kommer de med i bilden? Inget har hänt i svensk skolpolitik, säger . Jag får oftast höra: Hur hinner ni med allt? går det för fort. Det är för många reformer samtidigt.Marie säger: Inget har hänt.En sak som har hänt är att på grund av de initiativ som vi tar håller det socialdemokratiska partiet på att ompröva hela sin utbildningspolitik. Det är en sak som har hänt. Det beror på att vi har en offensiv syn på hur svenskt utbildningsväsende ska utvecklas som har stöd långt in i er väljarkår. Jag är inte förvånad om lägger sig platt för regeringens förslag i betygsöverläggningarna. Vi får se, men jag är inte förvånad om det sker. Ingenting händer, säger ni, ändå anpassar ni er blixtsnabbt till det vi gör och tycker samma sak. Jag tycker ju att det är bra, men säg inte att ingenting händer. Det händer otroligt mycket i svensk utbildningspolitik.Lärarlyftet är till exempel så stort med den här regeringen som om ni hade suttit kvar. Eftersom påstod att Socialdemokraterna var för ett lika stort lärarlyft tog jag mig friheten att snabbt gräva fram den socialdemokratiska budgetmotionen . Man anslog 250 miljoner , 250 miljoner och 500 miljoner . Det är mindre än hälften av vad vi har anslagit. Dessutom ska ni klämma in fler personalgrupper i den ramen än vad vi har gjort.Att säga att vår satsning är ynklig är ju bedrövligt. Det är bara en stor bluff. Om ni hade suttit kvar hade ni inte kommit på tanken med Lärarlyftet. Det var först när vi drev fram det som ni började prata om Lärarlyftet. När vi föreslog det kom ni efter, men med en bråkdel av summan. Det är sanningen.Mats Pertoft talade om ämnesdidaktik. Du ägnade huvuddelen av ditt inlägg åt att argumentera för att ämnesdidaktik bör ingå i Lärarlyftet. Det gör det redan. Ämneskunskaper och ämnesdidaktik är inriktningen på det beslut som regering och riksdag har tagit för Lärarlyftet. Jag har själv invigt flera utbildningar på lärosäten. Ofta har till exempel matematikinstitutionen tillsammans med den pedagogiska institutionen lagt upp en kurs. Det kan vara matematikverkstäder och annat runt om på lärosäten.Ämneskunskaperna är de centrala, men hur man lär ut ämneskunskaperna är också en central del i Lärarlyftet. Det som du efterlyser och kritiserar oss för är redan en central del i har gjort en genomgång av vilka kommuner som inte satsar på Lärarlyftet. De menar i sin rapport att det i allt väsentligt är socialdemokratiska kommuner som bangar ur när det gäller Lärarlyftet.De har gått igenom detta i kommuner och sammanställt det. I rapporten menar de att det är socialdemokratiska kommuner.Då måste frågan ställas: Kan inte på nästa interna socialdemokratiska möte tala om för sina kommunalpolitiker att fortbildning av lärare är någonting viktigt i ? Kan ni inte tala om för socialdemokratiska kommunalpolitiker - är inte längre en av dem - att det är väsentligt med fortbildning av lärare, så att de också satsar på detta precis som man gör i de borgerliga kommunerna?Nu tror jag att det är så, precis som avslutade med, att trycket , när man har fått lite mer tid på sig att planera, kommer att vara väsentligt större. Jag tycker att jag hör det från både kommunalråd och kommuner just . Jag har ingen vetenskaplig sammanställning. Men när jag lägger örat mot marken hör jag: Vi kom inte i gång , men är vi på gång. Vi skickade i väg si och så många . Men blir det fler, och så vidare.Jag tror därför att detta är någon fråga i , alltså om detta utnyttjas eller inte. Det kommer att vara ett bra tryck på denna satsning.De resurser som inte utnyttjades skickar vi vidare till kommande år, så de är inte förbrukade på något sätt.Lyssna på verkligheten, säger , och hon menar att vi ska lyssna på ledningen för . Jag har en annan definition av verkligheten. Och jag kan säga att den satsning som vi gör på lärarfortbildningen har ett mycket starkt stöd från de lärarfackliga organisationerna.Jag kan säga till socialdemokraten : Lyssna på facket.