· GW1042 · 2008-10-28 18:30:53 — har frågat mig om jag är beredd att driva frågan om att samtliga fastighetsägare ska övergå till fastighetsboxar även om det blir vid ett senare datum än 2011. Hon har också frågat vilka initiativ jag tänker ta för att stärka arbetet med hälsa i arbetslivet inom mitt ansvarsområde, målområde 4 i folkhälsopolitiken, och vilka styrmedel jag avser att ta initiativ till för att öka användningen av fastighetsboxar. Avslutningsvis har frågat mig vad jag avser att göra för att öka informationen om vilka regler som gäller för fastighetsboxar nu när det allmänna rådet är ändrat.Eva-Lena har frågat mig om jag är beredd att verka för en omprövning av det beslut om Post- och () allmänna råd om fastighetsboxar som regeringen fattat, och som enligt henne uppenbarligen vilar på felaktiga grunder.Jag väljer att besvara de båda interpellationerna i ett sammanhang.Låt mig inledningsvis slå fast att jag och regeringen inte har något emot att fastighetsboxar installeras i flerfamiljshus. Tvärtom tycker jag att det verkar vara ett bra och effektivt sätt att dela ut post i fastighetsboxar. Jag anser dock att installation av fastighetsboxar måste ske på frivilliga grunder. Detta gäller och samma inriktning ska gälla hädanefter. Av 1 § postlagen (1993:1684) följer att det ska finnas en posttjänst i hela landet som bland annat innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst , så kallad samhällsomfattande posttjänst. Enligt postlagen krävs tillstånd för rätten att bedriva postverksamhet, och tillståndet får förenas med villkor om skyldighet för tillståndshavaren att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst (4 och 5 b §§). I är det som ålagts denna skyldighet. Enligt 8 § postförordningen (1993:1709) ska skyldigheten att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst bland annat innehålla krav på en insamling och en utdelning av post varje arbetsdag och minst . Kravet på en samhällsomfattande posttjänst är ett uttryck för statens ansvar att säkerställa en viss servicenivå för posttjänsterna i hela landet. Bestämmelserna i postlagen och postförordningen om utdelning av post grundar sig på postdirektivet som har genomförts i svensk lagstiftning och innehåller harmoniserade bestämmelser som syftar till att säkerställa tillgången till en samhällsomfattande posttjänst av bestämd kvalitet. Några regler utöver de som beskrivits för hur postservicen exakt ska tillhandahållas finns varken i tillståndsvillkoren, postlagen eller i någon annan författning. Postservicens praktiska utformning styrdes före de allmänna rådens ikraftträdande, , av den utdelningspolicy som Posten tillämpat enligt sina riktlinjer, vilka härrörde från det dåvarande . Av PTS allmänna råd följer att enskilda postmottagare, som bor i ett flerfamiljshus där fastighetsboxar inte installerats, efter kan komma att hänvisas till ett utlämningsställe som postoperatören anvisat för att få tillgång till sin post. Regeringen anser att det allmänna rådet i denna del inte är förenligt med vad som följer av postlagen och postförordningen om hur den samhällsomfattande posttjänsten ska tillhandahållas. I och med att regeringen uppdragit åt PTS att upphäva det allmänna rådet i denna del kommer rättsläget att klarna. Låt mig avslutningsvis säga att jag har full förståelse för att brevbärarna måste ha en bra arbetsmiljö. Arbetsmiljöfrågor hanteras dock inom gällande arbetsmiljölagstiftning och inte utifrån postlagen. Tack, statsrådet, för svaret. Men statsrådet svarar egentligen inte på mina frågor.Post- och har fått i uppdrag att utreda det här. I deras svar till regeringen slås bland annat följande fast: "Befordringsplikten är därmed nu liksom tidigare lika väl uppfylld vid utdelning i fastighetsbox som vid utdelning i postinlägg i lägenhetsdörr." Min fundering är då: Bortser regeringen från vad ansvarig myndighet säger?Forum för fastighetsboxar, som består av de intressenter som jobbar med den här frågan, alltså Posten, andra postföretag och den fackliga organisationen, har analyserat regeringsbeslutet och kommit fram till två huvudsatser: Arbetsmiljöproblemet finns kvar. Postmarknadens reformering avstannar.Det är svårt att se något tydligt politiskt ställningstagande i svaret, eftersom det mest är en uppradning av gällande lagar och förordningar. Jag försöker här tolka vad svaret betyder, så kan väl ministern tydliggöra för mig om hon menar på annat sätt.Den första frågan är: Är ministern beredd att driva frågan om fastighetsboxar över huvud taget? Som jag uppfattar det säger statsrådet: , vi är inte emot fastighetsboxar, men det ska vara frivilligt.Den andra frågan är: Vilket initiativ kommer statsrådet att ta för att stärka arbetet med hälsa i arbetslivet? Jag ser inte att det finns några som helst initiativ angivna i svaret, utan statsrådet hänvisar till gällande arbetsmiljölagstiftning.Men regeringen har i propositionen En förnyad folkhälsopolitik, som antogs här i , slagit fast att folkhälsoarbetet genomsyrar alla politikområden. Står inte ministern bakom det som regeringens folkhälsoproposition säger? "Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö och levnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen i befolkningen. Folkhälsoarbetet kräver därför ett gemensamt ansvarstagande och samverkan mellan olika verksamhetsområden. Ansvaret för folkhälsoarbetet ligger inte enbart hos de myndigheter och organisationer som har ett uttalat ansvar för folkhälsofrågor. Ansvaret är vidare än så. "Visserligen var Hälsa i arbetslivet den del av folkhälsopropositionen som regeringen skrev minst om, men man tog faktiskt inte bort målområdet Hälsa i arbetslivet.I en studie med 525 brevbärare angav av de tillfrågade att de hade haft knäbesvär . Det kan jämföras med andra yrkesgrupper, till exempel lokalvårdare och vårdbiträden, där motsvarande siffra var . Besvär med höftleder var vanligare, och fotbesvär var vanligare.Att förebygga ohälsa är målet inom folkhälsopolitiken. Det har vi i denna kammare varit överens om. Men betyder det ingenting för regeringen i praktisk politik?Jag upprepar frågan: Vad avser infrastrukturministern att göra inom sitt ansvarsområde för att förbättra hälsan i arbetslivet för brevbärare nu när kravet på fastighetsboxar har tagits bort? Tack för svaret.Jag ska börja med att läsa högt ur en intervju i : "Backar PTS från postboxkravet? Nej, absolut inte. Post- och rekommendationer står fast." Det är alltså ur . har det hänt en del.Regeringen tillsatte en utredning, bad PTS att undersöka hur man kunde gå vidare och om det var förenligt med postlagen och postdirektivet. Svaret från PTS, som jag hänvisar till i min fråga, kan inte tolkas som att man inte skulle kunna ha kvar kravet på att installera fastighetsboxar, snarare tvärtom. I svaret från PTS kan man läsa följande: "Med hänvisning till att utdelning i nästan alla europeiska länder i flerfamiljshus sker i gemensam anläggning i entréplan eller motsvarande, kan enligt PTS bedömning införandet av en sådan ordning även i inte anses stå i strid med postdirektivets bestämmelse om utdelning. - - - I direktivet förutses därmed möjligheten att i dylika fall t.ex. hänvisa mottagarna att hämta försändelsen på anvisat utlämningsställe." Det är precis det PTS har anfört. Då blir min fråga: Hur kan ministern tolka PTS skrivelse så här? Det jag skriver i min fråga är att man uppenbarligen måste ha feltolkat eller valt att misstolka PTS skrivelse och att man därmed låter PTS dra tillbaka det allmänna rådet. Vad är orsaken?Det kan inte vara arbetsmiljöaspekten - som har pekat på - även om jag har förstått att regeringen inte är särskilt engagerad i arbetsmiljöfrågan. Neddragningen på är ett sätt att peka på ointresset. har i alla fall lyft upp frågan om folkhälsoaspekten som borde ha funnits med hos regeringen. Eftersom regeringen fattar beslut i dessa frågor i kollektiv anser jag att även folkhälsoministern och arbetsmarknadsministern har varit med och beslutat i frågan.I svaret kan man läsa: "I och med att regeringen uppdragit åt PTS att upphäva det allmänna rådet i denna del kommer rättsläget att klarna." Ursäkta en enkel tjänstledig brevbärare, men jag tycker faktiskt att frågan har blivit lite mer komplicerad. Det har inte klarnat. Regeringen säger att man tycker att det är bra med fastighetsboxar. säger man att det inte är förenligt med postdirektivet, trots att PTS - som är myndigheten som ska granska - säger att det är förenligt med direktivet. Hur kan det ha klarnat då? Jag kan i alla fall inte se det.Det vore bra att få ett litet förtydligande i dessa frågor från ansvarig minister. Jag upplever att det faktiskt har hänt något. PTS har fått backa. Regeringen har tagit bort det allmänna rådet som PTS har utrett och konstaterat att det är väl förenligt med postdirektivet att fortsatt ha kravet på fastighetsboxar. Varför gjorde regeringen på detta vis? Det, fru talman, skulle jag vilja ha svar på. Jag anmälde mig till denna debatt för att markera det mycket tillfredsställande med regeringens beslut att uppdra till PTS att upphäva sitt allmänna råd beträffande fastighetsboxar. Posten har, som framgått, via PTS hotat med att de som inte ordnat postbox i trapphuset till kommer att vägras postutdelning till sina fastigheter, oavsett om det finns plats i trapphuset eller inte. Detta var alltså en drastisk avvikelse från hur postlagen skulle kunna tolkas.PTS har genom sitt agerande, där man tydligt har gått det affärsdrivande företaget ärende, skapat mycket oro bland de boende i flerbostadshus. Alla organisationer som företräder dessa boende, , , , och Fastighetsägarna, har med rätta reagerat mot ett tämligen okänsligt förhållningssätt. Totalkostnaden för olika ombyggnader beräknas till ca . Den investeringen skulle, enligt hur Posten tänkte, betalas av de boende - förutom att servicen skulle försämras, inte minst för de äldre.Precis som framhåller i sitt svar finns det ingen anledning att tala mot fastighetsboxar som sådana. Det byggs nu också i nya flerbostadshus och i hus som ändå byggs om. Fastighetsboxar kan säkert - om Posten gör en sådan bedömning - vara bra om man vill rationalisera och göra kostnadsbesparingar vid utdelandet av post. Men det är Posten och ingen annan som tjänar på att flerbostadshus byter till postboxar i trapphusen. Att dela ut post skulle förstås bli billigare eftersom det krävs färre brevbärare. Därför är det rimligt att en sådan förändring - när den sker helt separerat från andra åtgärder i ett hus - huvudsakligen betalas av den som vinner ekonomiskt på åtgärden, det vill säga Posten, och inte av de boende.Själva tanken att ålägga fastighetsägarna och i förlängningen de boende att betala för en av Posten anvisad förändring som kommer just Posten till del är onekligen minst sagt märklig.Arbetsmiljöskäl brukar skjutas fram som argument för fler fastighetsboxar - åtminstone är det argumentet som Posten själv lyfter fram. Men är det så egentligen? Alla vet att det förekommer annan utdelning fram till lägenhetsdörren, både av tidningar och av reklam. Kanske har till och med interpellanterna delat ut material till dörren. Om vi gjorde det lite till mans, vilket vi säkert gör under valkampanjer och sådant, skulle vi säkert vinna poäng i den så kallade stegtävlingen som pågår i just nu.I sammanhanget kan det kanske vara av intresse att Posten själv driver åtminstone ett tidningsutdelningsföretag. Där åberopas, vad jag vet, inte några arbetsmiljöskäl mot att personalen delar ut vid dörren. Frågan om postbox ska i första hand ses som en möjlighet att göra kostnadsbesparingar i brevbärartjänsten. Då är det en fråga för Posten att lösa i samråd med bostadsföretagen - inte något man med tvång via PTS ska försöka lösa. Det är trevligt att vara med i en debatt där man kallar en minister för minister. Det vill jag göra också. Det är inte alltid det sker nu för tiden.Fru infrastrukturminister! Jag delade ut post i . Det var i flerfamiljshus med olika typer av brevinkast. Några var omöjliga att peta ned posten i och några var bra. Det var även fastighetsboxar. Jag tycker frågan är intressant och vill göra några inspel i diskussionen.Först vill jag säga att jag delar uppfattningen att det är bra att ministern har undanröjt påbudet att med en kraftfull piska hota två miljoner människor med att inte få sin post utan att få hämta den på posten 2011. Beslutet att undanröja PTS-direktivet är alltså bra.I sakfrågan finns det dock goda argument, vilket ministern också har sagt, för att installera fastighetsboxar. Det finns arbetsmiljöaspekter, och länderna i vår omvärld har av säkert goda skäl valt detta i mycket stor utsträckning. Man kan göra jämförelser med villautdelning, som jag återkommer till, och så vidare.Hur bör Posten, staten, fastighetsägare och boende gå vidare i frågan? Det är positivt med en utveckling till fler fastighetsboxar. Är det upp till parterna och den fria marknaden - vilket väl är grunden inom de ramar som samhället sätter - eller kan Posten och staten på något sätt driva på och skapa incitament? Jag vill ta upp en liten principiell diskussion. Medborgarna har rätt till postutdelning var de än bor - i flerfamiljshus, på landsbygden och där det finns villor. På landsbygden hämtar man posten i sin brevlåda som ofta sitter tillsammans med andras i klungor. De som bor i en by har alltså olika långt till brevlådorna. Det kan jämföras med en fastighetsbox. Den rätt man har är att få den utdelad till byns brevlådesamling. sade att i flerfamiljshus skulle kostnaden bli 3 miljarder. Det finns väldigt många hus. Det handlar kanske om per hushåll, säg 500 000 i engångskostnad och investering. Det är ingen stor kostnad.Som det är nu kan fastighetsägaren välja att installera fastighetsbox, vilket ger mindre kostnader för posten. Man levererar posten till de samlade boxarna. Eller också kan man säga att man vill ha det som det är nu med posten utdelad av brevbärare till varje lägenhet på varje plan.Det är uppenbarligen en merkostnad för posten att dela ut på varje plan. Så länge man har det systemet finns det ju inget ekonomiskt incitament att installera fastighetsboxar. Tvärtom kostar det en slant, så incitamentet är i dubbel bemärkelse emot.En tanke vore att om man vill ha utdelat till alla lägenheter kanske det ska kosta en slant eftersom man enligt postlagen kan sätta in fastighetsboxar. Då får man ett litet ekonomiskt incitament som styr marknaden, fastighetsägarna och de boende att fatta ekonomiskt rationella beslut.Så länge vi har det nuvarande systemet förstår jag att det går sakta. Jag tycker kanske att det vore riktigare att göra som i byar på landet. Posten lämnas och så får man hämta den där när man är på väg hem oavsett om man bor nära postlådan eller långt bort.Det var mitt lilla inspel som jag vill lägga fram för diskussion i kammaren. Till interpellanterna och vill jag säga att jag uppehåller mig vid postlagen eftersom ni hänvisar till postlagen och Post- och arbete och Post- och allmänna råd. Därför är jag så noga med att svara utifrån postlagen. Post- och allmänna råd om fastighetsboxar har tolkats som att fastighetsägare enligt lag har varit tvungna att installera sådana boxar. Om de inte har gjort det kan mottagarna hänvisas till särskilda utlämningsställen. Enligt regeringens bedömning finns det inte något stöd i postregleringen för att inskränka den samhällsomfattande posttjänsten på det här sättet.Allmänna råd är allmänna råd, men de har uppfattats som tvingande.Brevbärarnas arbetsmiljö styrs av arbetsmiljölagstiftningen. Det är som utövar den tillsynen. Det är mycket olyckligt, också för brevbärarnas skull, att blanda ihop två lagstiftningar på detta sätt. Arbetsgivaren har förstahandsansvaret för arbetsmiljön.Jag trodde i min enfald att som tidigare förbundsstyrelseledamot i också ansåg det. blir jag något förvånad över argumenteringen.Så till . Det finns, som sagt, en arbetsmiljölagstiftning som ska se till att brevbärarna har en god arbetsmiljö, men det har en särskild lagstiftning att utgå från. Arbetsmiljölagstiftningen ligger inte inom mitt eller PTS ansvarsområde. Det är arbetsmarknadsministern som har det ansvaret. Eftersom interpellanterna hänvisar till och postlagen är det mitt ansvar att svara på frågan.Fru talman! Jag måste fråga om tycker att det är lämpligt att en lagstiftning som berör den samhällsomfattande posttjänsten också ska inkludera arbetsmiljö. I så fall måste jag fråga om det finns fler områden som har motsvarande synergieffekter som vi ska kunna använda oss av.Ska vi använda oss av skollagen för att säkerställa lärares rätt till semesterersättning?Jag tror att det är mycket olyckligt att blanda ihop äpplen och päron. Vi har postlagen för postfrågor, och vi har arbetsmiljölagstiftning för arbetsmiljöfrågor. Tack, , för några förtydliganden. Regeringen fattar beslut kollektivt. Frågor som ger konsekvenser för arbetsmiljön är ju inte bara avhängiga den lagstiftning som gäller där.Jag tycker att det var bra att håller med mig om att det behövs incitament för att det ska hända något i den här frågan. Det var just därför jag ställde min tredje fråga i interpellationen. Den löd: Vilka styrmedel eller incitament avser statsrådet att ta initiativ till för att öka användningen av fastighetsboxar?Det har en påverkan på arbetsmiljön. Man kan fundera över vad motståndet bygger på. Bygger det på att det skulle vara för dyrt för fastighetsägare att installera fastighetsboxar, vilket var inne på, och att det är det som är problemet?Genomsnittspriset för en godkänd fastighetsbox ligger på , men den totala bilden av sjukvården i samhället, om vi ska se det ur ett folkhälsoekonomiskt perspektiv, är att en brevbärare löper större risk än andra yrkesgrupper att drabbas av besvär i en höftled enligt en SCB-undersökning. Resultatet från den SCB-undersökningen är alarmerande eftersom även brevbärare med god hälsa enligt bedömningarna riskerar att ta skada av sina arbetsförhållanden.Att jämföra med dem som delar ut direktreklam är rent fel eftersom de inte alls har samma frekvens av trappspring som brevbärare som gör det varje dag.Att ta bort styrmedel för att installera fastighetsbox underlättar inte arbetsmiljöarbetet. Jag uppfattar tyvärr att ministern i sitt anförande säger att arbetsmiljöarbetet inte ligger på ministerns bord. Det här är ytterligare ett exempel i raden av åtgärder från den moderatledda regeringen som slår undan benen för arbetsmiljöarbetet. Utan tryck i frågan, det vill säga någon form av krav på införande, händer mycket lite. I min egen valkrets, , är det av fastigheterna som har fastighetsbox. Jag har också delat ut post tillsammans med brevbärare i och besökt fastigheter med och utan fastighetsbox. Service till personer med särskilda behov kan tillgodoses genom undantag. Varför ska undantagen styra att vi inte ska få ha regler som ställer krav?Statsrådets ansvar styrs av de beslut som är fattade i denna kammare. Folkhälsoansvaret kan ministern inte frånsäga sig eftersom regeringen har sagt att det ingår i alla politikområden. Det går inte att bara hänvisa till arbetsmiljölagen. Jag hängde upp alla mina frågor på det postdirektiv som vi på något sätt ska harmonisera med. Vi tillhör ju EU, och då är det viktigt att vi har en sammanhållen lagstiftning på de olika områdena.I PTS utredning sägs: "Vad gäller övriga så föreskriver, enligt ovan, postdirektivet som huvudregel utdelning vid varje fysisk eller juridisk persons bostad respektive lokaler", och sedan säger det som nämndes tidigare. Det är en myndighet som konstaterar detta. Jag vill säga att det inte handlar om någon intresseorganisation utan om en myndighet, vilket jag tycker är viktigt att påpeka med tanke på det inlägg som hade.Vi föreskriver till exempel fastighetsägarna att ha hissar i vissa fastigheter utifrån hur de är byggda, antalet våningar och så vidare. Då har vi som ett incitament insatt hissbidrag, men fastighetsägaren är i alla fall skyldig att installera hiss. Är det i så fall något som tänker avföra?Vi har talat om en fusion mellan och Posten . I finns en lagstiftning om fastighetsboxar, vilket jag tror att statsrådet känner till. Något som är viktigt att poängtera och som jag tror att alla, oavsett parti, är överens om är att det finns en postutdelning och att den sker till flertalet boende och företag i skriver att "myndighetens utgångspunkt är att en övergång till utdelning i fastighetsboxar bidrar till att säkerställa att den samhällsomfattande posttjänsten även kan tillhandahållas alla med god kvalitet och till rimliga priser. Detta är det övergripande skälet till myndighetens agerande." Det är alltså inte, som några hävdat, arbetsmiljöskälen, även om de naturligtvis är viktiga med tanke på dem som jobbar med utdelning. Detta påpekar man också och hänvisar till en utredning som gjorts av vad gäller belastningsskador och så vidare. Det är alltså viktigt att komma ihåg.Jag tycker att vi i denna diskussion ska hålla oss till vad myndigheten sagt. Som jag uppfattat det hela har PTS konstaterat att det inte är mot postdirektivet - som ju har införlivats i svensk lagstiftning, det ligger alltså under vår postlag - eller mot reglerna att införa krav på fastighetsboxar. Något sådant finns inte. Det har PTS konstaterat. Jag tycker inte att jag får svar på frågan.Sedan är det glädjande att statsrådet har koll på mitt cv, fru talman, men det är en helt annan fråga. För att det inte ska råda någon missuppfattning om det som tog upp är det självklart att man med lag kan bestämma att alla flerbostadshus ska ha postboxar på samma sätt som i fråga om hiss, men det är en mycket olämplig lag att införa på det sätt som PTS hade tänkt sig. Det är det vi reagerar mot.Om man ska genomföra det hela så snabbt som tanken var är det en väldigt stor samhällsekonomisk kostnad som man får ta. Ett betydligt bättre sätt att genomföra detta är att den som har glädje av att det sätts in postboxar - och det är ju Posten - tillsammans med de berörda bostadsföretagen successivt ser till att installera sådana när tillfälle ges och på de grunder det går att åstadkomma detta. Incitamentet att åstadkomma detta ligger självklart hos Posten, inte hos bostadsföretagen. Servicen blir ju sämre, vilket framför allt gäller de äldre. Eftersom många äldre bor i flerbostadshus har man frågat sig vilka de samhällsekonomiska kostnaderna blir om detta brådstörtat införs i just de husen. Det handlar om kostnader för hemtjänstpersonal med flera som också berörs av dessa förändringar.Sedan tycker jag att ni som åberopar arbetsmiljöskälen måste fundera lite grann på varför dessa arbetsmiljöskäl i så fall inte gäller vid tidningsutdelning. Tidningsutdelningsföretagen är naturligtvis bestämda på att det inte finns några arbetsmiljöskäl att åberopa när de levererar tidningarna vid dörren. De vet nämligen att om man där tillämpade någon form av obligatorisk box skulle det automatiskt leda till att mycket färre prenumererade på tidningarna. Och varför åberopar man inte arbetsmiljöskälen när det gäller reklamutdelning, som också sker till dörren? Då inser man att det inte är arbetsmiljöskälen som styr detta. Låt mig bara förtydliga den poäng och det förslag som jag lyfte fram till diskussion . Jag tycker att fastighetsboxar är bra, och enligt enkätundersökningar uppskattas de av dem som får dem installerade i husen.Att utvecklingen går sakta när det gäller att etablera dem i tror jag i rätt hög grad beror på att två ekonomiska incitament talar för att behålla den dyrare lägenhetsutdelningen. Dels är det en investeringskostnad att installera boxar, dels kan man utan kostnad välja mellan högre kvalitet, det vill säga lägenhetsutdelning, och fastighetsboxar, och då väljer man den högre kvaliteten trots att det kostar mer pengar.Jag kan som exempel nämna att i den by där jag bor är vi fyra hushåll som servas av ett brevlådeställ med fyra brevlådor. Vi har till våra brevlådor där vi hämtar posten. Jag känner mig övertygad om att ifall vi krävde villautdelning skulle det antingen inte medges eller också kosta pengar.