· GV10667 · 2008-06-02 10:05:01 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förfarandet kring EU:s sanktioner mot personer, enheter eller grupper som anses inblandade i terrorism ska bli mer rättssäkert samt för att listningen av organisationen , People's , hävs.En utgångspunkt i regeringens skrivelse Nationellt ansvar och internationellt engagemang - En nationell strategi för att möta hotet från terrorismen är att kampen mot terrorismen är en angelägen uppgift för hela världssamfundet där gemensamma lösningar krävs. En annan utgångspunkt är att kampen mot terrorism måste bedrivas med full respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten.Sanktionsregimerna utgör en viktig del i det internationella samarbetet mot terrorism. Riktade sanktioner i form av frysning av misstänkta terroristers tillgångar tillämpas som en kompletterande, förebyggande metod för att förhindra finansiering av terroristhandlingar. Sådana åtgärder föreskrivs i FN:s säkerhetsråds resolution 1373.Resolutionen har antagits enligt kapitel VII och är folkrättsligt bindande för medlemsstaterna. För att genomföra resolutionen har EU antagit en gemensam ståndpunkt (2001/931/GUSP) och en EG-förordning (nr 2580/2001) om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism. EU har i den gemensamma ståndpunkten gett både detaljerade definitioner för vilket slags handlingar som ska betraktas som terroristhandlingar och tydliga kriterier för i vilka fall och på vilka grunder som frysning av tillgångar får ske. Listan över personer, grupper och enheter som enligt EU:s beslut omfattas av frysningssanktionerna ska ses över minst var sjätte månad.Regeringen fäster stor vikt vid att kriterierna för frysning ska vara uppfyllda innan regeringen röstar ja till ett listningsbeslut. Inför beslut i EU gör regeringen därför alltid en noggrann granskning av underlaget, både för nya listningsförslag och inför översyn av listan.Sverige har också aktivt bidragit till att stärka rättssäkerheten inom ramen för den översyn som skett av rådets arbetsmetoder och beslut om EU-autonoma sanktioner mot personer, enheter och grupper som anses inblandade i terrorism. Översynen har skett som ett led i rådets strävan efter ökad öppenhet och som en följd av domen i EG:s förstainstansrätt rörande organisationen , där domstolen slagit fast att beslut om frysning av enskildas tillgångar måste åtföljas av en tydlig motivering för beslutet och att den individ eller organisation som beslutet rör måste få tillfälle att framföra synpunkter på beslutet.De förbättrade procedurerna innebär att de individer och grupper som omfattas av sanktioner för inblandning i terrorism ska ges en motivering som är tillräckligt detaljerad för att de ska kunna förstå skälen för beslutet. Berörda individer och grupper ska också ges möjlighet att inkomma med underlag till stöd för en begäran om att bli avförd från listan samt informeras om möjligheten att överklaga rådsbeslutet vid förstainstans-rätten. Ytterligare en åtgärd som stärker rättssäkerheten är att arbetsmetoderna och procedurerna runt EU:s beslut om sanktioner mot terrorism och översyn nu är offentliga.Rådet, inklusive , har gjort bedömningen att det nya beslutsförfarandet motsvarar domstolens krav och tillgodoser motiveringskravet och den enskildes rätt till försvar. I förstainstansrätten pågår en process där PMOI har väckt talan mot ett listningsbeslut som fattats enligt rådets nya beslutsprocedurer. Det blir första gången som de nya procedurerna prövas. Målet har ännu inte avgjorts, men skulle det visa sig att domstolen inte anser att rådets nya beslutsprocedurer är tillräckliga i rättssäkerhetshänseende är regeringen beredd att agera för att åstadkomma de ytterligare förbättringar som behövs för att tillgodose domstolens krav.Av särskild vikt i detta sammanhang är kriteriet enligt den gemensamma ståndpunktens artikel 1.4 som anger att frysningsbeslut får fattas bara när ett beslut rörande terroristhandlingar har fattats av en behörig myndighet. Det myndighetsbeslut som legat till grund för EU:s listningsbeslut avseende PMOI är ett brittiskt beslut att lista organisationen. Beslutet underkändes av det särskilda prövningsorganet POAC, Proscribed Organisations Appeals Commission, . Den brittiska ministern för inrikesfrågor överklagade avgörandet till brittisk överrätt som har beslutat att inte ta upp överklagandet till prövning.POAC:s beslut, som innebär att den brittiska beslutsfattaren måste vidta åtgärder för att ta bort PMOI från den nationella listan, står därmed fast. En avlistningsprocess har inletts i , men till dess att den är avslutad är det brittiska listningsbeslutet fortfarande rättsligt giltigt, även som grund för EU:s beslut. En brittisk avlistning av PMOI innebär att grunden för EU:s nuvarande beslut om listning av PMOI inte längre föreligger. I ett läge där grund i enlighet med EU:s kriterier saknas för fortsatta sanktioner är berett att stödja att EU:s listning av PMOI upphävs. Jag vill börja med att tacka utrikesministern för svaret. Det här är en fråga som är väldigt komplicerad. Jag är helt överens med utrikesministern om att det behövs gemensamma lösningar i världssamfundet när det gäller kampen mot terrorism. Men just för att det är komplicerat och nödvändigt är vikten av rättssäkerhet en av de allra viktigaste grunderna i det här arbetet. Jag vet att utrikesministern och har drivit på kraven på att öka rättssäkerheten när det gäller EU:s terrorlistor och hanteringen av detta.Jag vill poängtera, vilket utrikesministern också pekar på, att när detta prövades i EG:s förstainstansrätt rörande organisationen slog man fast att beslutet om en frysning av enskildas tillgångar måste åtföljas av en tydlig motivering för beslutet och att den individ och organisation som beslutet rör måste få tillfälle att framföra sina synpunkter.Min fråga till utrikesministern gäller det sätt som EU hanterade frågan på. Det borde vara fullständigt rimligt i varje rättsstat att om en domstol underkänner grunderna för en process och pekar på klara brister i rättssäkerheten ska beslutet falla. Det rimliga i det läget hade varit att terrorlistningen av PMOI då skulle ha fallit.I stället valde EU att se det här som en ren procedurfråga. Man förbättrade procedurerna kring hur beslutshanteringen ska vara och vilka möjligheter de som är listade ska ha att komma in med underlag. De ska också kunna överklaga rådsbeslutet. prövas PMOI igen i EG:s förstainstansrätt enligt de nya reglerna, men listningen har kvarstått . Jag anser att det är en väldigt rättsosäker process. Min fråga till utrikesministern blir: Har på något sätt agerat i den här situationen? Det rimliga borde egentligen ha varit att ta bort dem från listan. Har man en procedur som inte är rättssäker måste man ta konsekvenserna av det.I dagsläget vet vi också mycket mer. Listningen av PMOI bygger på det brittiska beslutet. Deras underlag, där det också har funnits en hel del hemligt material, har underkänts i deras egen prövning i den nya beslutsproceduren i det särskilda prövningsorganet . Den brittiska ministern för inrikesfrågor har överklagat detta, och man har också fått ett slutgiltigt beslut. Man kommer inte att godkänna den här överklagan, utan man ska avföra dem.Nu befinner vi oss i en situation där grunderna för beslutet egentligen har prövats i flera instanser och har befunnits inte vara tillräckliga, men fortfarande kvarstår de på EU:s terrorlista. ska vi avvakta ett beslut om att britterna ska genomföra den här proceduren med att avföra dem, och vi vet inte hur det kommer att ta.Min fråga till utrikesministern blir: Är berett att lyfta upp frågan att EU ska agera snabbt i det här fallet, eftersom de här besluten finns i en domstol i , för att man inte ska dra ut på processen ytterligare? Svaret på den frågan är nej. Vi har att avvakta att den brittiska juridiska processen fullföljs. Exakt hur det kan ta vet jag inte. Det finns säkert de som vet det, men jag råkar inte veta det.När vi talar om respekt för rättssäkerhet i olika sammanhang och har en procedur är det så att it works both ways. I det här fallet har vi att avvakta att den brittiska proceduren avslutas. Skulle den innebära, vilket det finns anledning att anta, att man anser att det brittiska listningsbeslutet står fast och vi får information om det är vi beredda att stödja att man häver listningen i det här konkreta fallet.Det här konkreta fallet är ett besvärligt fall. Det ska sägas. Vi diskuterar de här rättssäkerhetsfrågorna, och ska göra det, med stort allvar. Men när det gäller den organisation som vi sysslar med ska vi ha klart för oss att det inte nödvändigtvis är allra mest oskyldiga som befolkar deras medlemskrets. De gärningar som de har bakom sig är inte heller av den arten att de skulle tolereras på ett svenskt dagis, om jag uttrycker mig med den allra största försiktighet.PMOI är en organisation som har genomfört flera allvarliga våldsdåd som har drabbat civila och vilkas konsekvenser människor lider av än . Från baser i samarbetade de med . De stöddes av honom och deltog enligt trovärdiga uppgifter också i förtryckaroperationer internt inom riktade både mot kurder och mot shiamuslimer efter 1991.Det innebär inte att vi inte ska pröva dem enligt rättssäkerhetens olika grunder, och det gör vi nu också. Jag tycker att det förfarande som jag har redovisat här med viss detaljrikedom också visar att det är ett omfattande och seriöst rättsligt förfarande som vi tillämpar även på organisationer där vi har anledning att hysa rätt betydande dubier om deras karaktär, framför allt mot bakgrund av det vi vet om deras historia och aktiviteter. Problemet, som jag ser det, är att det faktiskt inte works both ways. Det här fungerar bara åt ena hållet. Oavsett vad som kommer fram eller förändringar i proceduren har det ändå inneburit att man kvarstår på EU:s terrorlista. Frysningen består oavsett om utslaget har gått åt ena eller andra hållet. när det finns ett tydligt utslag som går åt det ena hållet blir det ändå en procedur där man avvaktar. Jag skulle önska att och den svenska utrikesministern lyfte upp detta och betonade att det är viktigt att processen går snabbt nu.Jag är inte beredd att diskutera organisationen - det finns egentligen flera organisationer som ligger under den här beteckningen - och huruvida man tycker att de är sympatiska, vad de har gjort eller vilket förflutet de har. För mig är det otroligt viktigt att man betonar det juridiska och rättssäkerheten. Om man ska avgöra om man har sympatier för en organisation, vad den står för rent politiskt och hur den agerar är man genast ute i tassemarkerna där rättssäkerheten försvinner. Därför vill jag väldigt starkt betona att för mig är det här en juridisk fråga med en rättssäker process. Jag är helt övertygad om att om vi ska kunna vinna kampen mot terrorism kan vi bara göra det på en rättssäker grund och med respekt för rättssäkerheten.Jag vill också lyfta upp att problemet, och det handlar om FN:s säkerhetsråds resolution, är att det är misstänkta terroristers tillgångar. Det är en förebyggande metod, vilket gör det mycket mer komplicerat. Om det är en förebyggande metod mot misstänkta terrorister finns inte det direkta terroristdådet. Det kanske är ett terroristdåd som inte har inträffat men som ska förebyggas. Därför är det väldigt viktigt att man följer den juridiska proceduren.Jag fick inget svar från utrikesministern på frågan om EU:s hantering när man förlorade i förstainstansrätten där man sade att den här grunden inte var tillräcklig. Förstainstansrätten sade till och med att man inte ens utifrån de muntliga förhandlingarna kunde bedöma om det var riktigt att ha dem på listan eller inte för att underlaget var så bristfälligt. EU valde ändå att ha dem kvar på listan och inleda en ny procedur. I vilket annat domstolshänseende hade ett sådant utfall inneburit att man hade avfört dem från listan och att man sedan i så fall hade fått ta upp frågan på nytt och pröva den utifrån ett nytt underlag? Men det har man inte gjort, utan man har låtit det kvarstå.Jag skulle ändå vilja höra utrikesministerns synpunkter på EU:s sätt att hantera ärendet när man förlorade i förstainstansrätten. Jag vet inte vilka regler som gäller i den svenska vad gäller EU:s rättsordningar. Jag vet att vi har sådana regler att vi i denna kammare inte kan diskutera detaljer för hur svenskt rättsväsende fattar sina beslut i olika domar. Då avbryter talmannen. Så var det i alla fall . Det är möjligt att det har deklinerat under senare år.Vi har väl kanske något större frihet att diskutera de här frågorna - kanske inte ett enskilt fall, men i alla fall principerna.I det här fallet rör det sig framför allt, om man tittar på det, om de procedurella reglerna. De kom att ändras. Därmed blev det en ny situation. Sedan har man inlett ett nytt förfarande i det här konkreta fallet. Det förfarandet pågår fortfarande.Alice vill att jag ska ingripa i de här förfarandena på ett eller annat sätt. Det tror jag inte vore så lämpligt, för nu pågår faktiskt två rättsliga processer, en inom det egentliga EU-systemet, nämligen den talan som väcktes - vi får väl avvakta vad den leder fram till - och därefter den brittiska processen med de konsekvenser som detta kan få för EU. Jag har angett lite om hur vi kanske kommer att agera om den brittiska processen får ett visst utfall.Men att ingripa i de här juridiska processerna är jag inte alldeles övertygad om vore så lämpligt. Tvärtom, skulle jag vilja säga, tror jag att det vore relativt olämpligt. Då skulle vi i viss mån bryta mot vad vi själva säger, nämligen att vi ska respektera de rättsliga processerna.När det gäller organisationernas karaktär är det säger alldeles riktigt. Jag håller med om det. Vi ska inte göra någon värdering av den politik, de idéer och de föreställningar som olika organisationer har. Det handlar bara om medlen. Enligt vår uppfattning får man företräda vilka åsikter man vill men med demokratiska medel eller medel som respekterar människors rätt till liv. Det är när organisationer går över den gränsen och dödar oskyldiga människor som de, på rätt goda grunder, hamnar på den här listan.Här refererades om FN-resolutioner och misstänkta. Ja, så är det väl i den formella texten. Jag har inte varit med om några listningsbeslut där det har varit fråga om annat än organisationer där vi nog har kunnat påstå att det har varit fråga om mer än misstanke. Det krävs rätt solida bevis. Men ofta är det så att sådana här organisationer använder terrorn som en metod, och den metoden är integrerad i deras verksamhetssätt. Därmed är kanske definitionsfrågorna ibland inte så besvärliga.Också i det här fallet är det enligt min mening fråga om en organisation som vi, åtminstone i tiden, kan säga har varit involverad i våldsdåd av olika slag, associerad med regimer och associerad med regimers våldsdåd på ett sätt som gör att det inte var alldeles obefogat att den blev föremål för de här rättsliga processerna.Men ska vi respektera de rättsliga processerna fullt ut, både inom EU och i det brittiska systemet, och så ska vi avvakta innan vi drar de slutgiltiga konklusionerna av detta. När det gäller EU:s processer kan man, som sagt var, diskutera hur mycket vi kan diskutera när det gäller domstolsbeslut inom EU. Problemet med förstainstansrätten, när domstolen hade fattat sitt beslut, är att det ju var så att ministerrådet bestämde sig för att man inte skulle överklaga det här beslutet, utan man lät listningen kvarstå, och sedan inledde man en ny processordning. Det var den inriktning man tog. Det rimliga, om man nu inte skulle lägga sig i domstolarnas beslut, vore att ministerrådet i det läget, om man hade ogillat beslutet, hade överklagat beslutet. valde man att inte överklaga men ändå låta det kvarstå. Det är den kritiken jag har. Man följde faktiskt inte en normal hanteringsordning, och eftersom det ändå var ministerrådet som fattade beslutet blev det faktiskt ett politiskt beslut i en domstolsfråga.Jag vill ändå lyfta upp diskussionen om olika organisationer, vad man har för historia och vad man har bakom sig. Utrikesministern säger att det i de allra flesta fallen finns solida bevis och mycket stark grund till att man för upp någon på listan. Just i det här fallet kan vi ju konstatera, oavsett vad vi kan tycka om historien eller vad som har legat bakom, att efter mycket tydliga domstolsprövningar och en mycket tydlig genomgång av underlaget och materialet, är det ju faktiskt så att domstolen i har underkänt de här solida bevisen och den solida grunden för det här, vilket gör att man också måste ställa frågan på vilka grunder man gör listningen.Jag är glad och tackar utrikesministern för att han säger att man kommer att följa det här noga och att man också kommer att ställa sig bakom att organisationen avförs från terrorlistan utifrån att den brittiska proceduren är klar med att avföra organisationen från deras terrorlista. Låt mig klargöra att det domstolsunderkännande som det refereras till rörde ett gammalt beslut, medan det inte rörde det listningsbeslut som var i kraft som domen gällde. Det innebär att det som inträffade var att ministerrådet anpassade reglerna efter det som domen sade, men man lät det listningsbeslut som gällde fortsätta att gälla. Det gamla listningsbeslutet var det som domstolen hade att pröva.Nu är vi inne på de juridiska detaljerna i detta. Men det är alls icke ointressant, för det är viktigt att det sker på ett juridiskt korrekt sätt.Låt mig bara säga en sak avslutningsvis eftersom jag tror att vi kan ha lite delade meningar om den exakta hanteringen av just det här fallet. Jag vill bara upprepa att lika viktig som kampen mot terrorismen är - den är fundamental; det handlar om respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och principer som vi alla står för - lika viktigt är det att detta sker i enlighet med rättens principer.Sedan ska vi alla vara medvetna om att detta inte är alldeles enkelt. Det är enklare att säga i en kammare än att genomföra. Vi tillämpar ibland principer också i det svenska rättssystemet som säger att man kan diskutera ett och annat i det vi faktiskt gör för att skydda vårt samhälle mot dem som är brottslingar, och den diskussionen för vi löpande. Den diskussionen för vi löpande också när det gäller detta.Det man kan säga är att hela det internationella rättssystemet för att hantera den typ av hot som den internationella terrorismen är har utvecklats till det väsentligt bättre och har gjort det, åtminstone delvis, med svensk medverkan. Det har vi anledning att också notera.