· GV10487 · 2008-04-08 20:17:40 — har frågat mig om jag avser att vidta några generella åtgärder för att flyktingar från ska få möjlighet att få en i samt om jag avser att vidta några åtgärder för att begreppet väpnad konflikt definieras och blir tydligare i utlänningslagen.På den första frågan vill jag påminna om att bestämmelser om vem som är berättigad till skydd finns i utlänningslagen. De fick sin lydelse i enlighet med de av en enig riksdag godtagna förslagen i den proposition (prop. 2004/05:170) som den dåvarande socialdemokratiska regeringen lämnade till . Ansökningar prövas - i enlighet med den instans- och processordning som föreslogs i samma proposition - av och, vid överklagande, av migrationsdomstol. Om prövningstillstånd ges kan ansökan även prövas av Migrationsöverdomstolen, som är prejudikatskapande tredje och sista instans. Tillämpningen av utlänningslagens skyddsbestämmelser är alltså, liksom all annan rättstillämpning, en fråga för berörda myndigheter och domstolar. Regeringen har inte någon uppgift i den vanliga asylprocessen.De afghaner som fått sin sak slutgiltigt prövad och fått ansökan avslagen har alltså inte bedömts vara flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt i enligt svensk lagstiftning. De är skyldiga att lämna och förutsätts göra detta självmant. De kan vid behov få stöd för hemresan och återetableringen i av . För den som inte reser självmant ska överlämna verkställigheten av avlägsnandebeslutet till polismyndighet. Även detta är i enlighet med den av beslutade ordningen. Regeringen har inte heller någon roll i verkställandet av avlägsnandebeslut. En trepartsöverenskommelse rörande återvändande finns mellan , och FN:s flyktingkommissarie.Skyddsbehov på grund av väpnad konflikt i hemlandet är en av de omständigheter som kan ge grund för uppehållstillstånd i . Vad gäller de rättskipande organens tillämpning av begreppet ska den ske utifrån regleringen i utlänningslagen. Det ankommer på , migrationsdomstolarna och ytterst på Migrationsöverdomstolen att avgöra hur begreppet ska tillämpas i utlänningsmål.Jag är inte beredd att gå in i någon sakdebatt om huruvida och berörda domstolar, i sista hand den praxisbildande Migrationsöverdomstolen, tolkar utlänningslagen på det sätt som lagstiftaren avsett. Skulle jag i något avseende anse att en lagändring behövs kommer jag att verka för att regeringen lämnar en proposition om en sådan lagstiftning till riksdagen.I sammanhanget vill jag påminna om att en utvärdering av instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden pågår. Utvärderingen berör även skyddsbestämmelserna i utlänningslagen.Sammanfattningsvis avser jag inte att ta något initiativ i de avseenden som lyfter fram. "Åsedabo - nu avvisas han". Det kunde man läsa i . Nobahar Himat är och har jobbat som karatelärare i . Han ska nu avvisas från Sverige.Jag har varken ätit eller druckit , berättar han. Han ser ingen framtid i . Det är bara en av dem som har blivit hämtade med anledning av ett avvisningsbeslut.Jag är från bergstrakter på gränsen mot , och där håller talibanerna till. Jag vet vad som händer om jag kommer dit. De kommer att tvinga mig att hjälpa dem, kanske med kontakter i , kanske med knarkleveranser. Vägrar jag dödar de mig, säger han.Talibanerna har dödat hans pappa. Mamman och de två systrarna har han inte hört av på . Om de är levande eller döda vet han inte.Det är bara en av de afghanska flyktingar i som väntar på återresa till . Det handlar om en vädjan från många människor runt om i som på olika sätt har engagerat sig för dem som finns i deras närhet. Många av dessa har därtill arbete här i . Människor känner utifrån hur det är i . Det får vi rapporter om nästan , om olika saker som händer. Det handlar om att det inte är tryggt i vardagen.Man har gjort en bedömning att det går att återvända till , för där finns det möjlighet att få bostad och arbete. Efter vad jag har förstått är det väldigt många som strömmar just till , inte bara från . Det kommer ganska många från och också. Det torde vara ganska knepigt vad gäller möjlighet till arbete och bostad. Det är utifrån detta migrationsministern har svarat - det är ganska tydligt i svaret: Jag är inte beredd att gå in i någon sakdebatt om hur och berörda domstolar, i sista hand den praxisbildande Migrationsöverdomstolen, har tolkat utlänningslagen. Det är lite förvånande, och det känns utifrån ett humanistiskt perspektiv ganska hårt. Men är det ganska tydligt. Jag ställde frågor till migrationsministern om huruvida ministern var beredd att vidta åtgärder för flyktingar från att få en i . Det finns alltså ingen möjlighet från regeringens sida att ta till sig av det vi ser händer runt omkring oss. Det är mycket förvånande, men kanske ändå inte. Svaret andas att det är domstolarna som ska bestämma och inte vi politiker. Jag var med i debatten när vi faktiskt gick in på sakområdet om domstolarna tolkade lagstiftningen på det sätt som det var tänkt eller inte. Jag har en lite friare roll än migrationsministern, och jag kan fortsätta på samma väg som jag gjorde då.Jag berättade om den skam många Gävlebor och gästrikar känner över det som händer i vårt län just nu där en ung kille ska skickas ut. Den här debatten förs fortfarande. Ungdomarna som var här vittnar om hur de tappar tron på demokratin. När de som går på gymnasiet säger att de tappar tron på demokratin, det svenska samhället och staten är det väldigt allvarligt. Självklart vill man kunna se något resultat av det engagemang som finns i olika frågor. Det är kanske vår uppgift här i kammaren, ledamöternas uppgift. Vi skulle ha varit fler från här , men det går vinterkräksjuka. Vi är två i alla fall.Det som var diskussionen var om vi ska ändra lagen nu eller vänta till översynen. Migrationsministern har pratat om att det kommer en översyn, men den tar väldigt fortfarande. För dem som väntar på utvisning tar det . Jag ser framför mig en stor mängd människor som kommer att känna sig tvingade att gömma sig.Återvändandestödet är inte ett alternativ för de personerna, för de vet att när de kommer tillbaka till är det som står dem till buds rekrytering till talibaner, krigsherrar eller något annat. Den som har flytt talibanerna vill självklart inte hamna direkt i klorna på de personerna igen.Vi talade om lagstiftningen och hur den var tänkt att fungera. Vi pratade om skyddsbehovet på grund av väpnad konflikt och andra svåra omständigheter. Vi stod här samstämmigt i talarstolen, socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, och sade att så här var det inte tänkt. Socialdemokraterna var de som var huvudansvariga för propositionen som kom, men vi hade också ett finger med i spelet.Enligt förarbetena var det tänkt att man skulle beakta UNHCR. Det var också tänkt att praxis inte skulle bli mer restriktiv än tidigare regeringens praxis och praxis. Vi har sett att vi faktiskt har fått en striktare praxis på så sätt att vi skickar tillbaka människor till krig.Då kan man säga att vi skickar tillbaka människor till länder i krig men att det finns internflyktalternativ. Men det praxisbeslut som det grundas på handlade om och Kosovo . Det handlar inte om . Det som står till buds nu för oss är att försöka vänta in något nytt praxisbeslut från Migrationsöverdomstolen som vi hoppas tar utgångspunkt i i stället för i ett helt annat land.Vi vet att är ett klansamhälle dit man inte kan skickas tillbaka vart som helst i landet. Man måste komma till en plats där man har sitt sociala nätverk.Klockan går. Jag tänker ställa min fråga till ministern. Om det visar sig att vi inte får någon ny praxis, kommer ministern då att ta initiativ till en förändring av lagstiftningen innan översynen ? fick jag telefon. Jag fick höra att en av tjejerna i hade haft kontakt med presschefen på . Hon hade fått höra att det enligt presschefen inte råder krig i . Tjejen svarade: Jag kan ju se på tv att det faktiskt är krig. Det måste vara svårt att vara borgerlig regering . Det är en kluven borgerlig regering som vi ser. Då vi ska fatta beslut om att skicka militära trupper till är det enligt denna regering på grund av att det där råder väpnad konflikt. Men när vi ska avvisa människor till finns det enligt samma regering inte någon väpnad konflikt. Det måste vara svårt att förklara.Enligt en var läget i 25 av 32 provinser i måttligt eller extremt osäkert. har det blivit väsentligt värre. Det är sociala motsättningar och inre politiska väpnade motsättningar. De ockupationstrupper som finns i landet har tillsatt en regering som inte har territoriell kontroll. UD skriver i en rapport att utöver det krig som rasar i landet är det nästan total laglöshet med utomrättsliga avrättningar, tortyr, människohandel och godtyckliga frihetsberövanden. skriver i ett svar på denna rapport: "kan konstatera att säkerhetsläget i har försämrats . någon förbättring av säkerhetsläget på kort eller medellång sikt är emellertid inte att vänta." Dit avvisar vi människor!Läget i förvärras ständigt. 2007 är det värsta året . Kriget eskalerar och breder ut sig. Terrorhandlingar inträffar nästan , och självmordsbombningarna har ökat . Terrorn riktas mot mjuka områden, så ingen vet när och vem som ska drabbas. Det är handlingar som signalerar att regeringen inte har kontroll. Bomber fälls över stora områden i jakt på talibanledare - bomber med spridningsradier och med förödande kvarlämningar i ett land där av befolkningen lever på per dag. Civila dödas och lemlästas. Vi kan se det i tv. Dit avvisar vi människor!USA ska skicka fler soldater. vill göra likadant, i alla fall enligt tv. Man anser från den militära ledningen att JAS borde sättas in för att skydda den svenska styrkan. Hur många soldater behövs det i ett land där det inte är krig, enligt regeringen? är det 50 000 internationella soldater i . Ni säger att det inte är väpnad konflikt. Vad är det då människor dör av? Vad är det då människor flyr ifrån? Vad är det då människor lemlästas av? Är det inte svårt att förklara? Känner ni inte att det är något fel när man på tv kan se vad som sker, och när vi kan läsa att det finns 50 000 internationella soldater där? Vad är det då som gör att människor flyr?Internationella Röda Korset säger något annat - det är de som har uppdrag att tolka och förtydliga vad som sker - och UNHCR och säger samma sak: Det är väpnad konflikt. Men den regering som säger att den ska lyssna, den hör ingenting. Ja, regeringen verkar inte ens lyssna på sig själv. Enligt den proposition som ni själva har lämnat ska man delta i ISAF på grund av att det är väpnad konflikt i . har migrationsministern om utvärderingen av de bestämmelser som finns sagt: "Att utvärderingen görs innebär naturligtvis att det inte finns enskilda frågor som behöver tas upp och leda till lagstiftning." Vore det inte bra om migrationsministern lyssnade på sig själv och faktiskt medgav att det finns enskilda frågor som man behöver ta tag i? Den debatt som har pågått har väl tydligt visat på att det finns en enskild fråga för regeringen att ta tag i. Det fattade beslut om har inte tillämpats, och därför behöver vi ändra på våra beslut. Jag ska vända mig till samtliga tre som deltar i debatten och påpeka att enskilda fall kan jag inte ta upp och diskutera här. Det hoppas jag att alla är medvetna om. Den fråga som ni alla tre berör, alltså vilka som ska få skydd i , är något som anges i utlänningslagen. Det är Migrationsöverdomstolen som sätter praxis i de här frågorna. Om någonting behöver justeras i utlänningslagens skyddsbestämmelser kommer vi förhoppningsvis att bättre kunna diskutera detta efter den utvärdering av instans- och processordningen som pågår. ska bland annat redovisa om de materiella bestämmelserna är tillräckligt preciserade för att vara lämpade för domstolsprövning. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Jag kan nämna att frivilligorganisationerna och UNHCR redan under utredningens gång kommer att kunna lämna sina synpunkter genom den referensgrupp där de ingår. Frågan om bestämmelsen om skyddsbehövande i övrigt är tillräckligt preciserad av lagstiftningen ryms inom utredningens uppdrag, men vilken behandling just denna bestämmelse och i synnerhet begreppet "inre väpnad konflikt" kommer att få är en fråga för den särskilde utredaren att avgöra, liksom vilka förslag som utredningen eventuellt kommer att leda till. Jag har inte anledning att på detta stadium överväga ny lagstiftning, som jag sade till , om rätten till skydd i vid sådana generella förhållanden som inre väpnad konflikt. Dessutom är det enligt min mening olämpligt att studera denna fråga isolerat. Jag vill däremot inte utesluta ett framtida behov - och detta säger jag också till - av att åter diskutera vilket skydd som bör lämnas vid förhållanden som är starkt individrelaterade och det skydd som bör lämnas huvudsakligen på grund av mer generella förhållanden i hemlandet, liksom gränsdragningen dem emellan. Det folkrättsliga regelverket på det allmänna humanitärrättsliga området definierar inte begreppet "väpnad konflikt". Bedömningen om väpnad konflikt i folkrättslig mening föreligger eller inte får därför ske från fall till fall . Bedömningen kan dessutom skilja sig åt mellan olika delar av ett land - därav den här problematiken och vikten av att praxis nyskapas i domstolarna . Det är också hela poängen med den här ordningen. Jag är lite förvånad när jag hör en del av inläggen från den här talarstolen, inte minst från , som helt tycks ha missat poängen att det inte är regeringen som avgör detta. Prövningen av asylskälen ska ske i domstol och inte i en politisk process. Det var hela poängen med den förändring som vidtog 2006. Därför blir hela diskussionen om situationen i och den politiska utvecklingen lite meningslös. Regeringen har ju flyttats utanför processen, vilket också var avsikten. Det verkar också lite märkligt att en del av debattörerna, även , helt har glömt bort de av utredningsarbete som föregick den förändring som faktiskt vidtog. Det är på sin plats att understryka behovet av att kunna sin historia i de här frågorna. Vi har en mycket lång och trist utveckling bakom oss i på det här området. Vi kunde se hur det just var tillfälligheter och den politiska diskussionen som styrde vem som fick stanna i och inte en saklig, opartisk prövning i domstol där man får tillbaka en praxis som skapas. Mot bakgrund av detta med enskilda fall antar jag ändå att det är helt okej att visa på exempel från det svenska samhället för att tydliggöra vad som händer ute i samhället när vi sedan som lagstiftare ska fatta beslut. Därför använde jag i mitt anförande exemplet med en man som hade blivit hämtad. Det handlade inte om någon kritik av det beslut som migrationsdomstolen hade fattat.Ministern säger att det pågår en utvärdering av utlänningslagen och instansordningen. Den ska vara klar . Jag tror inte att alla de afghaner som ska lämna och åka tillbaka till känner någon trygghet med det.När så många människor runt om i på olika sätt protesterar mot det som regeringen tolkar är den lagstiftning som ska gälla utifrån vad har sagt, kan man känna att det kanske hastar med den här utvärderingen. Det hastar kanske att ta ett eget initiativ och titta på hur bedömning blir när det gäller väpnad konflikt. Det känns inte riktigt som om regeringen och migrationsministern har tagit till sig det som så många medborgare runt om i landet framför om det som händer i Afghanistan.Man kan inte låta bli att ställa några frågor till ministern. Upplever ministern att det är tryggt och säkert i ? Finns det inga självmordsbombare i ? Hur ska vi tolka det ministern säger?Utrikesministern från var på besök i . Vädjade inte utrikesministern då till att vara återhållsamt med avvisningarna till av humanitära skäl eftersom det inte är tryggt och säkert? Har vi som på olika sätt har engagerat oss för flyktingar från missuppfattat detta med väpnad konflikt? Människor känner att det inte finns någon möjlighet till försörjning. I stora delar finns det nästan bara knarkhandel, det vill säga handel med opium. Det tillsammans med talibaner och självmordsbombare gör att man känner en sådan osäkerhet att man inte vill och vågar bo i det land där man är född.Det vore intressant om ministern här i kammaren kunde komma med ett svar på om det är tryggt och säkert i . Jag vill börja med att säga att den debatt som var och även nu när vi säger att domstolarna inte tolkar lagen såsom den var tänkt inte innebär en kritik mot domstolarna vare sig i deras lagskipning eller i något enskilt fall. Det är snarare så att vi inte har varit tillräckligt tydliga i vår lagstiftning. Därför menade vi att den behöver ändras.Det finns bara två sätt att få en ändring till stånd. Det är antingen att Migrationsöverdomstolen fattar ett nytt praxisbeslut som utgår ifrån och inte från och som utgår ifrån dagens situation och inte från gårdagens situation eller att vi ändrar lagstiftningen om vi upplever att det inte riktigt har blivit såsom vi hade tänkt oss.Hur som helst har vi här i kammaren inte legat på latsidan . Vi har bjudit in UNHCR, Röda Korset, generaldirektör och för att förhöra oss mer om hur situationen egentligen är och vad olika organisationer gör. UNHCR, Röda Korset och är väldigt överens om hur situationen ser ut och att det inte går att skicka tillbaka människor vart som helst i . gör sitt jobb i avvaktan på ny praxis. Det har varit väldigt klart och tydligt på de möten som vi har haft.Ministern pratade om den här trepartsöverenskommelsen. Vid ett besök här i tillsammans med utrikesutskottets ledamöter och några andra talade den afghanska utrikesministern om att det här avtalet inte var giltigt eftersom alla departement inte hade skrivit under det. Jag vet att han inte berättade det för migrationsministern, så därför säger jag det här.Jag upplever en viss positionsförändring från ministerns sida i förhållande till tidigare när han säger att han inte utesluter en ändring framöver. Det var som tog initiativ till den ordning som vi har . Däremot har inte tillämpningen, precis som var inne på, blivit enligt intentioner. Därför har vi också ett politiskt ansvar att se till att ändra det i så fall.Jag tog med mig information om utlänningslagen. Så här står det där: Svåra motsättningar i hemlandet grund för skydd. Till skyddsbehövande i övrigt räknas också personer som utan att vara individuellt förföljda behöver skydd på grund av inre eller yttre väpnad konflikt eller andra svåra motsättningar i hemlandet.Jag tycker att det är väldigt tydligt, men tydligen gör inte ministern det. Men jag har ju tidigare påstått att regeringen är kluven. Man skickar soldater till , ett land där det redan finns 50 000 soldater, för att det är väpnad konflikt, men man avvisar människor dit med hänvisning till att det inte är väpnad konflikt. Jag tycker att har väldigt mycket att förklara, vilket han inte har kunnat göra hittills.Jag skulle också vilja läsa upp vad regeringen skrev i sin proposition när man beslutade om att sända styrkor till : Situationen i kännetecknas av att landet befinner sig i minst tre olika konfliktnivåer. I landets södra delar pågår en intern väpnad konflikt. Landets östra och västra delar liksom är utsatta för omfattade terrorism och oroligheter. I landets centrala och norra delar råder ett instabilt postkonflikttillstånd. Sedan fortsätter regeringen att tala om att det här innebär stora osäkerheter inför framtiden.Migrationsverket säger självt att 2008 är avgörande för framtid. har sagt att det kan finnas enskilda frågor som gör att man måste fatta beslut innan utvärderingen kommer. Jag tycker att vi har en tydlig enskild fråga på bord och har haft så . Det är dags att ta sitt ansvar och göra någonting åt den enskilda frågan. Det sitter 600-700 människor och väntar på att regeringen ska ta sitt ansvar. Först och främst ska jag vända mig till interpellanten och säga att de afghaner som fått avslag på sina asylansökningar har fått det efter en rättssäker prövning. Det var bra att inledde med att säga att hon tyckte att jag var tydlig. Det är min ambition ständigt och jämt här i kammaren att vara tydlig när det gäller den ordning som gäller.Därför ser jag inte heller någon anledning till att hasta fram några beslut. Det är tvärtom noggrannhet och ingående studier som behövs för att man ska göra rätt när man stiftar lagar. Jag har fullt förtroende för den utvärderingsutredning som är tillsatt och som kommer att avlämna sitt besked 2009.I sina inlägg ber på nytt om bedömningar av säkerhetsläget i diverse länder som regeringen inte ska göra. Det är inte upp till mig eller regeringen att uttala oss om dessa frågor. Det sker i stället enligt den ordning som är fastställd med självständiga myndigheter och domstolar.Sedan har vi frågan om individuella bedömningar av skyddsbehov som helt riktigt görs av och domstolarna. Migrationsöverdomstolen har genom dom i ett irakiskt asylärende gett en generell vägledning om bestämmelser av skydd på grund av inre väpnad konflikt i utlänningslagen. Praxis rörande inre flyktalternativ kommer att bildas i ett afghanskt asylärende där Migrationsöverdomstolen har gett prövningstillstånd. har inom verket i ett vägledande beslut från rörande ett annat ärende än det vi diskuterar här funnit att inre väpnad konflikt råder i de södra delarna av och att ingen kan utvisas dit. Det tog för att komma fram till det i sitt inlägg, men det kan vara värt att repetera.Sedan tog upp frågan om återtagandeavtalet med . Det är riktigt att utrikesminister tog upp frågan om ett tillfälligt stopp för tvångsvisa avvisningar från när han var här på besök. Han ifrågasatte dock inte åtagande enligt trepartsöverenskommelsen eller landets skyldighet att återta sina egna medborgare. Från svensk sida ställde vi oss positiva till en fortsatt diskussion om hur vi ytterligare skulle kunna underlätta för de personer som faktiskt återvänder, inte minst självmant. En sådan diskussion kommer också att ske under våren.Trepartsöverenskommelsen mellan , och UNHCR gäller till utgången av detta år. Den styr emellertid inte vilka som ska få uppehållstillstånd i eller som i annat fall ska lämna landet. Detta styrs av utlänningslagen. I första hand eftersträvas naturligtvis att de som ska återvända gör det självmant, vid behov med stöd av på olika sätt. Men regeringen har ingen roll i verkställigheten av detta beslut. Jag är förvånad över att såväl interpellanten som inre riktigt tycks förstå denna ordning, trots att ni själva, åtminstone , ju är med i det parti som låg bakom framtagandet av den nya utlänningslagen och som också presenterade den här i . Jag tycker att det är viktigt att man har ordningen klar för sig. Regeringen strävar ständigt och jämt efter att det ska finnas en rättssäker prövning i botten när vi avgör de fall som läggs på domstolarnas bord. Ska det kunna ske på ett bra sätt måste man också stå upp för de principer som gäller, och då måste man kunna göra det även om människor får negativa beslut.Den här debatten och diskussionen har här i kammaren visat behovet av att man är ännu mer pedagogisk från regeringens sida - ännu mer tydlig och klar med vad som gäller i de här frågorna. Det har funnits diskussioner om att det skulle finnas bristande tilltro. Det botar man bäst genom kunskap, och det tror jag också att den här typen av debatter ger upphov till. Jag blir fortfarande lite konfunderad över vad migrationsministern säger, att det är så tydligt att det är domstolen som ska bestämma. Jag kan hålla med ministern vad gäller att när vi stiftar lagar och skapar rättssäkerhet i landet ska vi inte hasta fram. Men om människor skickas tillbaka till ett land där det, åtminstone i vissa delar, pågår väpnad konflikt och man håller på och tittar på en utvärdering kan man inte låta bli att känna viss oro för vad som händer med dessa människor som blir återförvisade till .