· GV10677 · 2008-06-10 13:55:44 — har frågat mig om jag är beredd att ompröva mina tidigare uttalanden om att det är företagen själva som ska utbilda sina anställda om det är brist på något yrke. Hon har också frågat mig om jag är beredd att satsa på bristyrkesutbildningar och om jag är beredd att ompröva mina tidigare uttalanden om arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Sylvia har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att underlätta för företagen att få tag i arbetskraft med rätt kompetens. Vidare har hon frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att ge arbetslösa bättre möjligheter att skaffa sig den kompetens som företagen efterfrågar.Berit Högman har frågat mig om jag har för avsikt att vidta åtgärder för att tillgodose företagens behov av arbetskraft inom landets gränser samt vilken tidsplan jag i så fall har för detta arbete. har även frågat mig om jag kommer att verka för att kompensera småföretagen för den höjning av arbetsgivaravgiften som de drabbats av.Jag vill inleda med att säga att de som hävdar att arbetslösheten ökar har fel. Det finns osäkerhet om framtiden, men arbetsmarknaden är fortfarande stark. Antalet öppet arbetslösa och i arbetsmarknadsåtgärder är lägre nu än 2007. Nya lediga platser är något färre nu än 2007 men betydligt fler än 2006.Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stimulera utbudet av arbetskraft. Exempel på detta är jobbskatteavdragets två steg, förändringar inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna samt lägre volymer i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Regeringens politik fungerar; sysselsättningen ökar, arbetslösheten är rekordlåg, och utanförskapet minskar.I rådande sysselsättningsläge kommer jag inte att föreslå ökade volymer av arbetsmarknadsutbildning. Vi prövar i stället andra vägar för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och skapa fler jobb. Fler platser skulle på kort sikt bara innebära att färre personer står till arbetsmarknadens förfogande. När en individ slutfört en arbetsmarknadsutbildning kan efterfrågan på arbetskraft mycket väl ha minskat.Regeringen har som mål att fler ungdomar ska välja utbildningar som ger dem kvalifikationer som efterfrågas på arbetsmarknaden. Omfattande reformer av den gymnasiala yrkesutbildningen planeras så att studievägarna anpassas efter förändringarna inom olika bransch- och yrkesområden. För att lyckas med detta är det viktigt att företag och branscher blir mer delaktiga i utformning och genomförande av den grundläggande yrkesutbildningen. inleds därför en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.Kvalificerad yrkesutbildning är en viktig del av den eftergymnasiala utbildningen. Det främsta kriteriet för att starta en sådan utbildning är att det finns ett tydligt behov och en efterfrågan av den kompetens som utbildningen leder till. Satsningar på kvalificerad yrkesutbildning har genomförts av regeringen, och de tillfälliga 2 000 platserna har permanentats . Men arbetsgivarna måste självklart också ta ett eget ansvar för att de som rekryteras har de färdigheter verksamheten kräver.I detta sammanhang vill jag också nämna regeringens förslag om nya regler för arbetskraftsinvandring. Syftet med förslaget är att underlätta arbetsgivares rekrytering av arbetskraft från tredjeland, och det är arbetsgivarens behov av rekrytering som ska vara utgångspunkten vid handläggningen av tillståndsärenden. Ett effektivare och mer flexibelt system för arbetskraftsinvandring underlättar för företagen att expandera och bidrar till att säkra framtida tillväxt och välfärd.Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter för småföretag har tagits bort av regeringen för att den var ineffektiv och dyr. Regeringen har i stället vidtagit en mängd åtgärder för att förbättra företagsklimatet och företagens villkor. Företagandet har till exempel gynnats av den slopade förmögenhetsskatten. Det innebar också att den så kallade lex Ugglabeskattningen togs bort. Regeringen har också genomfört ett flertal lättnader i de så kallade 3:12-reglerna. Det har också blivit billigare att anställa. Till exempel har löneskatten slopats för vissa äldre, och socialavgifterna har sänkts för ungdomar. Först vill jag tacka ministern för svaret, men jag blev inte särskilt mycket klokare av det. Det är möjligt att jag inte heller hade förväntat mig det eftersom så har sagt: Nej, jag ska inte ompröva mina beslut om att det behövs mer bristyrkesutbildningar. Nej, jag ska inte ompröva mina beslut om att företagen själva ska utbilda.Dessutom säger : Nej, det är ingen fara eftersom arbetslösheten fortfarande ligger på en bra nivå. Men vad då glömmer är att de beslut som vi här i och ni i regeringen ska ta handlar om framtiden. Det är precis så som säger, nämligen att det har gått bra för . var fantastiska tillväxtår. Vi fick fler och fler jobb. Vårt sista år vid regeringsmakten och ert första år vid regeringsmakten var väldigt bra år.Men allteftersom högkonjunkturen har mattats av och allteftersom er politik har börjat bita minskar nu tillströmningen av nya jobb. fick vi ta del av Arbetsförmedlingens prognoser som visar på att sysselsättningen minskar. Vad många av dessa arbetslösa har gemensamt är att de har svårt att förankra sig på arbetsmarknaden. De har fått tillfälliga jobb. Dessutom har de en kort utbildning som bakgrund.Med dessa fakta borde ta till sig mer av det som händer ute i samhället och fundera på det. Visst, det är lätt att säga: Vi har en jobbpolitik. Det är det lätt att säga när det går bra för . Det är betydligt svårare när vi, som vi nu gör, går in i en lågkonjunktur.Jag är ute på många olika arbetsplatser i . Som riksdagsledamot gör man ju olika besök. När jag besöker i och arbetsplatser i och på andra ställen i märker jag dels att antalet varsel ökar, dels att företagarna söker vissa typer av arbetskraft.Det är anmärkningsvärt att inte vill tänka om, att han fullständigt kört fast i sitt sätt att argumentera och att han påstår att regeringen har en jobbpolitik när det i själva verket är tvärtom. Ni har under ridit på högkonjunkturen. när er politik börjar bita visar det sig att jobbskatteavdraget inte har gett några nya jobb.Sedan gäller det kommentaren om att arbetsgivarna själva får ta ett ansvar. Det finns ett starkt klassperspektiv i detta med om utbildningen ska ske inom företaget. Där har jag en följdfråga: Tror att det är en lokalvårdare på ett företag eller att det är chefen på ett företag som får mest fortbildning? Det är möjligt att frågan är retorisk, för jag vet svaret. Jag vet att det är chefer och de som finns på höga positioner på varje företag som får väldigt mycket fortbildning. De får utbildning i engelska, ledarskap och teknik. De får olika typer av utbildningsmöjligheter så att de kan bygga på sin tidigare långa utbildning. Men de på låga anställningar som inte har så lång utbildning - kanske lokalvårdare - får inte alls lika mycket utbildning av företaget, så det finns ett starkt klassperspektiv i tänkande. Det är inte förvånande eftersom det är högerpolitik som den här regeringen bedriver. Även jag vill tacka arbetsmarknadsministern för svaret.Det råder väl ingen tvekan om att det är svårt för företagen att hitta arbetskraft med rätt kompetens. Det gör att sysselsättningsutvecklingen bromsar in och att konjunkturavmattningen stärks. Det ser vi också exempel på, inte minst i storstadsområdena.Som ett exempel kan nämnas att har brist på arbetskraft inom en rad verksamhetsområden, både inom den privata sektorn och inom den offentliga sektorn. Det gäller då transportsektorn, byggsektorn, tillverkningsindustrin, finansiella tjänster, restaurangbranschen, skolan och vården för att ta bara några aktuella exempel.Inte heller råder det väl någon tvekan om att näringspolitik och arbetsmarknadspolitik hänger ihop. Vi behöver varandra. Parterna behöver i allra högsta grad varandra. Då är det, ministern, oerhört viktigt att lyssna på båda parterna.Arbetsmarknadspolitiken prövas när konjunkturen vänder. Den dagen arbetsmarknadspolitiken verkligen prövas är när man måste rusta upp den som blivit friställd och se till att den personen snabbt kan komma ut i jobb igen. Det handlar också om att, när konjunkturen vänder och något företag läggs ned eller branscher inte har samma möjligheter som tidigare att ta emot folk, ge möjligheter till att sadla om och om att vara förberedd inför förändringar.Hur ser framtidens arbetsmarknad ut? Hur ser framtidsinriktningen där ut som Littorin vill beskriva den?Vi socialdemokrater här har tidigare uttryckt att vi ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. För mig som socialdemokrat är det en bra ambition som syftar till att vara i framkant, som syftar till att satsa på utbildning och kompetens och också att satsa på att utveckla olika jobb. Det gäller då arbetslinjen och att kunna vidareutveckla, få mer kompetens, undvika inlåsningseffekter, se till att motverka dåliga arbetsmiljöer och så vidare.En stor fråga, inte minst för många småföretagare, är den om bristen på kompetent arbetskraft som kan gå in och ta lediga jobb. Det råder ingen tvekan, fru talman, om att flaskhalsproblemen är tydliga. har beräknat att antalet misslyckade rekryteringsförsök uppgick till 90 000. Huvudanledningen är brist på arbetskraft med rätt utbildning och rätt erfarenhet. Ja, det är klart att man då lätt tar sig för pannan. Då är det, ministern, viktigt att lyssna både på näringslivet och på dem på arbetsmarknaden. Det är svårt att inse att det inte finns ett samband när det gäller de neddragningar på en rad former av utbildningar som regeringen genomfört och de flaskhalsar som uppstår. Jag ser verkligen fram emot ett mer fullödigt svar när det gäller dessa frågor än det skriftliga svar som ministern har avgett, och jag ser gärna att ministern utvecklar vilka initiativ han vill ta i dessa frågor. Också jag vill tacka statsrådet för svaret. I en tidigare debatt rådde statsrådet oss socialdemokrater att inte befinna oss så mycket här i kammaren utan att vara ute i verkligheten. Jag kan försäkra statsrådet om att det är precis vad jag har gjort. Mina exempel är hämtade direkt ur verkligheten i samband med ett otal besök, inte minst i verkstadsindustrin i min valkrets, Värmland.Signalerna är samstämmiga: Vi behöver hjälp med arbetskraftsförsörjningen. Vi är beredda att ta vårt ansvar, och vi tar också vårt ansvar. Men det behövs naturligtvis samhälleligt stöd.Det är den beskrivning jag får vare sig det är ett litet företag med åtta anställda eller det är ett större företag med 120 anställda.Jag tycker att svaret på våra interpellationer visar att regeringen och arbetsmarknadsministern inte riktigt tar bekymret på allvar och inte riktigt har bemödat sig om att se den verklighet som vi de facto befinner oss i.Arild är en av dem som driver mekaniska verkstad. Han säger: Det är inte orderingången som är bekymret, utan det är tillgången på arbetskraft.Sylvia nämnde Svenskt Näringslivs siffra på 90 000 misslyckade rekryteringsförsök. När vi skulle kunna göra så mycket mer väljer regeringen att avstå.I svaret hävdar statsrådet att arbetsmarknadsutbildning inte är så bra därför att behovet kan ha upphört när utbildningen är klar för att i nästa stycke säga att det är ungdomar som ska gå en yrkesinriktad utbildning. Det tar betydligt än vad arbetsmarknadsutbildningen tar. Hade regeringen dessutom valt att gå på vår linje när det gäller lärlingsutbildning hade den redan varit i gång och kunnat utgöra en del av lösningen. I stället har regeringen valt att dra frågan om lärlingsutbildning i långbänk och inte fått fram annat än någonting som på försök ska starta . Det är en väldigt för en arbetsgivare som behöver arbetskraft och för arbetskamrater som behöver arbetskamrater.Det är inte heller så att arbetskraften är utbytbar. Arbetskraften är inte en grå massa, utan det är unika människor med unik kunskap. Det är det synsättet som måste prägla regeringens arbete med arbetsmarknadsutbildning och med yrkesinriktad utbildning. Varför inte ta något av alla de förslag som vi socialdemokrater har presenterat i vår vårbudget för att lösa de akuta problemen - 4 500 platser i yrkesvux, 4 500 platser i kvalificerad yrkesutbildning ytterligare eller 3 000 platser för arbetsmarknadsutbildning i bristyrken? Varför vill inte regeringen agera? Jag kan utifrån mitt skånska perspektiv instämma i arbetsmarknadsministerns analys av utvecklingen på arbetsmarknaden. I räknar Arbetsförmedlingen med att 8 600 nya jobb tillkommer, vilket är en ökning av sysselsättningen . Till det ska läggas 3 600 jobb utanför länsgränsen, i första hand i . kommer den öppna arbetslösheten i att uppgå till enligt prognosen.Det låter ju väldigt bra, men allt är inte glädjeämnen. Det råder stor brist på hantverkare. Då kan man fråga sig hur det har blivit så här. Jag vill gå . stod jag här i talarstolen och talade med ministrarna för näring, arbetsliv och utbildning. Jag påpekade då att om inget radikalt görs kommer vi att ha en brist på 100 000 hantverkare. Jag nämnde att vi behöver få en uppvärdering av handens kunskaper. Men de svar jag fick kan man sammanfatta i ordet "jaha".I stället betonades det hur viktigt det var att ungdomar på gymnasiet fick teoretisk behörighet för högskolestudier. har vi facit. ropar företagen efter golvläggare, tapetserare, plåtslagare, murare, rörläggare och svetsare. Vi har alldeles för länge haft en skola som har betonat teori i stället för att satsa på lärlingsutbildning och företagsförlagd utbildning. Men kommer enligt ministerns svar en verklighetsanpassad gymnasieskola.Jag har en fråga till ministern, och det handlar om hur den traditionella könsuppdelningen på arbetsmarknaden kan reduceras. Hur kan vi locka fler kvinnor till mansdominerade yrken till exempel inom transportindustrin? Ministern nämner i sitt svar arbetskraftsinvandring, och det är viktigt. Men det gäller också att ta vara på kunskapen hos alla de duktiga invandrare som redan finns här i . De har oftast en gedigen yrkesutbildning från hemlandet. Frågan är hur vi på ett bättre sätt kan validera de kunskaper som dessa har med sig hemifrån så att de kanske kan få en väg in på den svenska arbetsmarknaden. Jag vill påminna om den fråga som fick i Kommunalarbetaren : Vari ligger det nya i socialdemokratisk jobbpolitik? Han svarade så här: Egentligen är det inte så mycket nytt i sig. Jag kan bara understryka att det är det intrycket man får när man debatterar med interpellanterna. Naturligtvis tackar jag för interpellationen och också för engagemanget. Men egentligen försöker Socialdemokraterna säga två saker . För det första: Lågkonjunkturen står för dörren, allt går åt pipsvängen, och det är regeringens fel. För det andra: Bristerna är så stora att vi nu måste satsa på mer Amsutbildning. Jag får inte riktigt logiken att gå ihop. Min utgångspunkt är att i högkonjunktur ska vi inte låsa fast arbetslösa med i arbetslöshet i olika typer av Amsåtgärder. I stället lägger vi mer resurser på dem som har i arbetslöshet för att sänka deras trösklar för att ta sig in. Vi fokuserar på en arbetsförmedling som fokuserar på arbetet och inte friår och annat som ni höll på med under förra mandatperioden. Även efter de konjunkturellt betingade neddragningar som vi gjorde har vi av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är 90 000 personer som får arbetsmarknadspolitisk utbildning eller stöd. Det är fler även efter de här neddragningarna än i nästan alla andra länder. Det gör att det är gott ställt för dem som behöver hjälp och utbildningar och annat för att komma i gång. Den gamla vägen med Amsutbildningar en masse har prövats. När vi tog över i var av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det var högst i västvärlden med undantag möjligen för och . Men vi hade en så stor andel av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vi hade en hög arbetslöshet och ett rekordstort utanförskap. Även om man kan ansluta sig till den goda vilja som jag hör hos interpellanterna måste man ta sig en funderare på om de verktyg som föreslås är de alldeles rätta. Ur min utgångspunkt underlättas matchningen på arbetsmarknaden av tre fyra olika åtgärder. För det första är ekonomiska incitament viktiga. Om det blir mer lönsamt att arbeta, billigare och enklare att anställa kommer fler att få ett arbete. Det är precis det vi har sett under de senaste två åren.För det andra: Om utbildningssystemet vill jag gärna prata mer. Det är oerhört viktigt att vi nu får ett utbildningssystem på plats som har en större koppling och anknytning till arbetsmarknadens krav och villkor framöver - mer lärlingsutbildning, olika typer av praktikplatser, olika typer av sätt att validera utbildning hos personer som kommer hit från andra länder. Det leder naturligtvis till att vi får en större koppling mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Det kan aldrig vara så att arbetsmarknadspolitiken ska ersätta brister i ett utbildningssystem. Det räcker inte riktigt, utan vi måste se till att utbildningssystemet fungerar.För det tredje är det viktigt med Arbetsförmedlingens organisation och verktyg. har vi en myndighet med ett mål, att förmedla arbeten, inte 21 myndigheter med 40 delmål som när vi tog över. För det fjärde: Det var som frågade om arbetsgivarnas och företagarnas ansvar i utbildningar. Min enkla analys är den här: Om vi har brist som vi nu har på lastbilschaufförer i ska man ta sig följande funderare. Om ett företag investerar 2 ½ miljon i en ny lastbil, varför kan man då inte investera 40 000 i ett lastbilskörkort till dem som ska köra lastbilen i stället för att hänvisa till skattebetalarna och staten för att ta hand om den saken? Vi behöver mer och bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen och arbetsgivare, kommuner och andra som vill jobba med dessa frågor för att få fler i arbete. Det finns inga snabba lösningar, men det finns en god strukturell politik. säger att han inte får ihop det som vi kräver. Vi säger: Titta, arbetsmarknadsministern, vad som sägs i alla prognoser ! Arbetslösheten kommer att öka och arbetstillfällena att minska. Därför behöver arbetsmarknadsministern tänka om och satsa på utbildning i bland annat bristyrken och på andra typer av utbildningar.När vi säger det tycker arbetsmarknadsministern att det inte går ihop. Jag tycker att det går ihop helt fullt och fast. Det är precis så man ska göra när man ser en vikande arbetsmarknad. Då måste vi satsa på utbildning, utbildning, utbildning. Ni har gjort tvärtom.Ni har skurit ned komvux, slaktat komvux med en tredjedel. Människor ska inte få en chans, en chans till och en chans till här i livet. De ska bara få chansen som ungdom, och sedan är det kört. Om du inte fixar det då kan du glömma stöd från samhället. Det är en av de cyniska saker som arbetsmarknadsministern säger här i retoriken.En annan sak är det som är en sådan klassisk högerpolitik: Det måste löna sig att arbeta. Det är incitamentet, som det heter på borgerligt språk. Om du bara blir tillräckligt fattig hittar du ett jobb. Det är vad står här och säger.Han svarar att antalet människor i arbete måste öka och att det måste löna sig mer att arbeta. Alltså måste de bli fattigare, eftersom de har valt det själva. står här och säger att de egentligen är lata. Blir de bara tillräckligt fattiga hittar de ett arbete.Det är en cynisk människosyn. Jag tror mycket mer på människorna än vad gör. Jag vet att dessa människor vill ha ett arbete. De har svårigheter därför att de kanske har kort utbildning och behöver hjälp på olika sätt. De har kanske på annat sätt svårigheter och behöver hjälp att komma över vissa trösklar. Ju längre bort du står från arbetsmarknaden desto mer hjälp behöver du på olika sätt.Det är tragiskt att inte ens vill ta till sig varningssignalerna som allt fler prognosinstitut kommer med och bland annat Arbetsförmedlingen själv. De säger att det blir en vikande orderingång från exportindustrin. Det sprider sig också till den privata tjänstesektorn.Dessutom blir hushållen alltmer pessimistiska. Det medför också att det går snabbare nedför från högkonjunkturen. Den inte bara dämpas, utan det kommer att gå ganska så snabbt nedför. Det är därför som det är så allvarliga orosmoment.Det är lite tragiskt att har kört fast. Vår politik gav jobb, säger han. Det är egentligen tvärtom. Ni tog över i en högkonjunktur. Ni säger att ert jobbskatteavdrag har gett jobb. Det har visat sig att nu när er politik biter är det i själva verket tvärtom.Jag hade velat att den här diskussionen skulle leda till att skulle säga: Vi ska nog titta över det här och fundera på hur vi ska kunna starta verksamheter. Det är sådant som vi tidigare talat om arbetsmarknadsminister och jag.Det gäller bland annat sådant som Byggsoft i . Där kunde människor få möjlighet att utbilda sig till snickare, golvläggare, kakelläggare, och så vidare. De hade väldigt bra möjligheter, och de fick också jobb efteråt.Sådana typer av utbildningsinstrument behövs . Det skulle man behöva satsa mer på och inte tvärtom som arbetsmarknadsministern här har sagt. Jag är fortfarande stolt över det som vi tidigare uttryckt att vi i ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens och inte med låga löner. Därför blir jag olycklig när jag läser interpellationssvaret.I svaret står: Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stimulera utbudet av arbetskraft. Exempel på detta är jobbskatteavdragets två steg, förändringar inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen samt lägre volymer i arbetsmarknadspolitiska program.Man slår sig alltså för bröstet när det gäller a-kassan som har förlorat 500 000 medlemmar. Man tycker att det är bra och stimulerar arbetskraften. Det är samma sak med sjukförsäkringssystemet. Vissa borgerliga företrädare till och med applåderade här i kammaren härförleden utan att ta hänsyn till vad det innebär för den enskilde individen. Inte minst är det relevant för det vi nu diskuterar att volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen har skurits ned.För mig som socialdemokrat är det oerhört viktigt att ha bra jobb, utvecklande jobb och jobb som också kan ge en utveckling för framtiden. Därför är arbetslinjen så väldigt viktig och att man inte får inlåsningseffekter i dåliga jobb som ofta leder direkt till lönedumpning.Herr talman! När man är ute i landet och besöker Arbetsförmedlingen finns det en förtvivlan hos många som jobbar där för att det inte finns några resurser att sätta in. Det finns inga resurser att ge vare sig praktik eller arbetsmarknadsutbildning för att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska kunna komma tillbaka i arbete. är det också de människorna som har möjligheter att kunna utbildas till de bristyrken som vi står inför. Men det fordras att man sätter in åtgärder . Det kan man inte göra efteråt.Arbetsmarknadsministern sade här någonting om en lastbil. Jag tror inte att man investerar i en ny lastbil, utan man behåller tyvärr den gamla. Man utökar inte verksamheten när man inte vet att man får kompetent arbetskraft. Då kör man med den gamla lastbilen. Man investerar inte i en ny förrän man vet att man har förare som kan köra den nya lastbilen. Det som är ännu allvarligare är att man skulle kunna utöka antalet fordon i åkeriet om det fanns fler förare. Det är också en del i att få snurr på hjulen i de här frågorna.Arbetsmarknadsutbildningar borde vara en av nyckelfrågorna för framgång i att möta det framtida arbetskraftsbehov som företagen har. Ministern säger att den borgerliga politiken fungerar. Gäller inte det som oroas över? Det säger att man inte kunde rekrytera 90 000 personer beroende på att det var brist på arbetskraft.Oroas inte ministern över vad Arbetsförmedlingens personal uppfattar när det gäller varför man inte får fler i arbete? Det är inte bara jag och interpellanterna här som är bekymrade. Industrin skriker efter arbetskraft, står det i , långt efter att jag hade skrivit min interpellation. Chefen för Stål & Verkstad som organiserar och engagerar alla verkstadsföretag i länet uttrycker sin djupa oro över den situation som är.