· GV10320 · 2008-02-01 09:02:12 — Skogsbolagen sade att om de ville jobba kvar fick de bli sina egna och köpa sina egna maskiner.Om man förändrar, precis som vill göra, så att det räcker med en uppdragsgivare, kan man hamna i den situationen att chefen säger att det inte går så bra i firman just nu men att om man skaffar en F-skattsedel kan man få komma tillbaka och göra precis samma jobb som förut men som egenföretagare. Då är det ett affärsmässigt förhållande. Då gäller inga andra avtal än de man har kommit överens om i den affär man gör.Det kommer sämre tider då folk kan trängas in i sådana situationer. Men finansministern säger att det absolut inte finns någon sådan vilja. Det är det som är symtomatiskt med er moderater, det vill säga ni säger en sak men gör en annan.Jag har hört många exempel där borgerliga debattörer säger att när en industri går dåligt måste det bli fler företagare. Då ska kommunens verksamhet knoppas av till fristående företagare. Vips finns det fler företagare, men det finns inga fler jobb.Hur blir det på en hälsocentral? tar upp det som ett exempel. Betyder det att kommer att bestå av 15 innehavare av F-skattsedel? Vips har vi fått många fler företagare, men man har inte fått ut mer i service och verksamhet för medborgarna.Om förändringen går igenom betyder det att systemet med F-skattsedel och förflyttningen, förskjutningen, mellan näringsbegreppet och löntagarbegreppet kommer att påverka lönerna och kollektivavtalen. Det är samma retorik och tankestrategi som finansministern har när han förändrar a-kassereglerna. Om man har en högt belastad a-kassa måste man ta hänsyn till a-kassenivån när man ställer sina lönekrav.Men, o nej, ni är för alla kollektivavtal, ni tycker om det. Sedan genomför ni de andra sakerna.Arbetsmarknadsminister hade en interpellationsdebatt i andrakammarsalen - jag tror att lyssnade. Han hävdade i samma fråga att man hade tittat på en utredning som gjorde 1998 eftersom det var så många som inte fick F-skattsedel. Man tittade på om begreppet skulle vidgas. Då handlade det om företagsjour, avbytare i jordbruk, musiker, tidningsmedarbetare och direkthandelsförsäljare. Alla har F-skattsedel . Det bekymret finns inte.Nu är det nästa grupp som finns där, de 300. Vad är deras bekymmer, ? Varför får de inte? Vilka är de? Jo, det är alltså de som går in på kortare anställningar, vikarierna och så vidare. Varför ska tvinga dem att starta företag, med momsredovisning? Det är jobbigt att starta företag innan man väl kommer i gång, men det är inte krångligt att skaffa sig en F-skattsedel. Vi känner igen det politiska språket, : Det finns ingen avsikt här att på något vis försämra anställningstryggheten eller anställningsskyddet. Men det är bara att konstatera att det har skett på andra områden. Låt oss titta in i skogen och de så kallade AT-förarna. Skogsbolagen sade att om de ville jobba kvar fick de bli sina egna och köpa sina egna maskiner.Om man förändrar, precis som vill göra, så att det räcker med en uppdragsgivare, kan man hamna i den situationen att chefen säger att det inte går så bra i firman just nu men att om man skaffar en F-skattsedel kan man få komma tillbaka och göra precis samma jobb som förut men som egenföretagare. Då är det ett affärsmässigt förhållande. Då gäller inga andra avtal än de man har kommit överens om i den affär man gör.Det kommer sämre tider då folk kan trängas in i sådana situationer. Men finansministern säger att det absolut inte finns någon sådan vilja. Det är det som är symtomatiskt med er moderater, det vill säga ni säger en sak men gör en annan.Jag har hört många exempel där borgerliga debattörer säger att när en industri går dåligt måste det bli fler företagare. Då ska kommunens verksamhet knoppas av till fristående företagare. Vips finns det fler företagare, men det finns inga fler jobb.Hur blir det på en hälsocentral? tar upp det som ett exempel. Betyder det att kommer att bestå av 15 innehavare av F-skattsedel? Vips har vi fått många fler företagare, men man har inte fått ut mer i service och verksamhet för medborgarna.Om förändringen går igenom betyder det att systemet med F-skattsedel och förflyttningen, förskjutningen, mellan näringsbegreppet och löntagarbegreppet kommer att påverka lönerna och kollektivavtalen. Det är samma retorik och tankestrategi som finansministern har när han förändrar a-kassereglerna. Om man har en högt belastad a-kassa måste man ta hänsyn till a-kassenivån när man ställer sina lönekrav.Men, o nej, ni är för alla kollektivavtal, ni tycker om det. Sedan genomför ni de andra sakerna.Arbetsmarknadsminister hade en interpellationsdebatt i andrakammarsalen - jag tror att lyssnade. Han hävdade i samma fråga att man hade tittat på en utredning som gjorde 1998 eftersom det var så många som inte fick F-skattsedel. Man tittade på om begreppet skulle vidgas. Då handlade det om företagsjour, avbytare i jordbruk, musiker, tidningsmedarbetare och direkthandelsförsäljare. Alla har F-skattsedel . Det bekymret finns inte.Nu är det nästa grupp som finns där, de 300. Vad är deras bekymmer, ? Varför får de inte? Vilka är de? Jo, det är alltså de som går in på kortare anställningar, vikarierna och så vidare. Varför ska tvinga dem att starta företag, med momsredovisning? Det är jobbigt att starta företag innan man väl kommer i gång, men det är inte krångligt att skaffa sig en F-skattsedel. Första gången jag deltog i en debatt om F-skattsedel var frågan hur snabbt man skulle kunna få en F-skattsedel, och målsättningen var då att det skulle gå . Det var det som var det viktigaste. Sedan har de borgerliga partierna släppt den målsättningen. är målsättningen snarare den att alla ska ha en F-skattsedel.Jag måste upprepa frågan: Vad är egentligen problemet ?Jag tillstod i mitt förra inlägg att jag själv har sett att det funnits problem i den här frågan, kanske , och att man har gjort justeringar. Vi har också sett i statistiken att allt färre av dem som försöker få F-skattsedel nekas i dag.Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att vi går mot precis det som näringsministern så hett pratar om, att alla som föds ska få en F-skattsedel. Är det inte det som ligger i botten på den här utredningen, ? Vad handlar det annars om?Jag är, precis som , djupt orolig över utvecklingen. Vad betyder det när vi ifrågasätter näringsbegreppet på det här sättet? Vad betyder det för villkoren på arbetsmarknaden? Vad betyder det för tryggheten?Att vara arbetsgivare och arbetstagare är en relation, och i det samspelet kanske arbetsgivaren har ett övertag och en möjlighet att sätta press på den anställde, som för att få behålla sin sysselsättning känner ett tvång att skaffa en F-skattsedel för att kunna fortsätta sitt arbete.Eftersom vi inte får några tydliga svar blir det så att vi står i talarstolen och tolkar. Första gången jag deltog i en debatt om F-skattsedel var frågan hur snabbt man skulle kunna få en F-skattsedel, och målsättningen var då att det skulle gå . Det var det som var det viktigaste. Sedan har de borgerliga partierna släppt den målsättningen. är målsättningen snarare den att alla ska ha en F-skattsedel.Jag måste upprepa frågan: Vad är egentligen problemet ?Jag tillstod i mitt förra inlägg att jag själv har sett att det funnits problem i den här frågan, kanske , och att man har gjort justeringar. Vi har också sett i statistiken att allt färre av dem som försöker få F-skattsedel nekas i dag.Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att vi går mot precis det som näringsministern så hett pratar om, att alla som föds ska få en F-skattsedel. Är det inte det som ligger i botten på den här utredningen, ? Vad handlar det annars om?Jag är, precis som , djupt orolig över utvecklingen. Vad betyder det när vi ifrågasätter näringsbegreppet på det här sättet? Vad betyder det för villkoren på arbetsmarknaden? Vad betyder det för tryggheten?Att vara arbetsgivare och arbetstagare är en relation, och i det samspelet kanske arbetsgivaren har ett övertag och en möjlighet att sätta press på den anställde, som för att få behålla sin sysselsättning känner ett tvång att skaffa en F-skattsedel för att kunna fortsätta sitt arbete.Eftersom vi inte får några tydliga svar blir det så att vi står i talarstolen och tolkar. Första gången jag deltog i en debatt om F-skattsedel var frågan hur snabbt man skulle kunna få en F-skattsedel, och målsättningen var då att det skulle gå . Det var det som var det viktigaste. Sedan har de borgerliga partierna släppt den målsättningen. är målsättningen snarare den att alla ska ha en F-skattsedel.Jag måste upprepa frågan: Vad är egentligen problemet ?Jag tillstod i mitt förra inlägg att jag själv har sett att det funnits problem i den här frågan, kanske , och att man har gjort justeringar. Vi har också sett i statistiken att allt färre av dem som försöker få F-skattsedel nekas i dag.Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att vi går mot precis det som näringsministern så hett pratar om, att alla som föds ska få en F-skattsedel. Är det inte det som ligger i botten på den här utredningen, ? Vad handlar det annars om?Jag är, precis som , djupt orolig över utvecklingen. Vad betyder det när vi ifrågasätter näringsbegreppet på det här sättet? Vad betyder det för villkoren på arbetsmarknaden? Vad betyder det för tryggheten?Att vara arbetsgivare och arbetstagare är en relation, och i det samspelet kanske arbetsgivaren har ett övertag och en möjlighet att sätta press på den anställde, som för att få behålla sin sysselsättning känner ett tvång att skaffa en F-skattsedel för att kunna fortsätta sitt arbete.Eftersom vi inte får några tydliga svar blir det så att vi står i talarstolen och tolkar. Jag hoppas att mitt inlägg ska kunna bidra till och goda nattsömn.Vi vill naturligtvis ha en god anställningstrygghet. Vi vill ha en arbetsrätt som tillsammans med kollektivavtalen reglerar hur det går till när man avslutar en anställning, om det beror på bristande ekonomiska möjligheter i företaget eller om det beror på något annat. Det ska ske under ordnade former, och det ska ske i ett samtal mellan parterna på arbetsmarknaden och dem som berörs. Det är naturligtvis så det ska fungera.Det här är också någonting som vi arbetar med, hur vi vårdar kollektivavtalssystemet. Jag vet att arbetsmarknadsminister har haft samtal med de fackliga parterna och arbetsgivarna som absolut inte präglas av den misstro som ger uttryck för. Vi vill försöka hitta sätt och vägar att ha ett kollektivavtalssystem som också ger en bra ordning på den svenska arbetsmarknaden.Sedan kan det naturligtvis alltid förekomma missbruk från arbetsgivares och från fackliga organisationers sida. Man ska inte vara blind för vare sig arbetsgivarnas övertramp eller de fackliga organisationernas övertramp. Det har också skett under det tidigare och det nuvarande systemet.De exempel som använder är att man har drivit in anställda i en företagssituation som de inte önskat. Ja, det var ju med de regler som vi har . Det är inte någonting som har tillkommit i och med att vi har tillsatt den här utredningen, utan det är en situation vi har haft. Det gamla regelverket har inte riktigt gett den trygghet man har önskat.Nu kan det konstateras att det under den här regeringen inte, som under den förra, har tillkommit korttidsanställningar och vikariat utan 100 000 fasta anställningar under det som vi har regerat. Det har inte blivit otrygga förhållanden på den svenska arbetsmarknaden under . Vi har fört en politik som har bidragit till att det är långvariga relationer mellan arbetsgivare och anställda som tillkommer.Raimo säger att moderater säger en sak och gör en annan. Ja, det såg man kanske allra tydligast under den tidigare socialdemokratiska regeringen, detta att man talade om trygghet för de anställda men att de jobb som tillkom var korttidsanställningar och vikariat. Man talade om trygghet, men det vi såg i verkligheten var otrygghet för människor.Sedan säger att han inte vill att människor ska tvingas till företagande och att det inte ger någon skillnad i service i verksamheten. Där har vi olika syn. Erfarenheten och en lång rad utvärderingar visar att när människor blir företagare upplever de i större utsträckning att de kan styra över sin tillvaro. De som är anställda i små företag jämfört med stora och omfattande offentliga verksamheter upplever ofta att de har närmare till cheferna och att det är lättare att göra sig hörd med en ansvarig chef som de känner.Inte minst tror jag att detta också har betydelse för jämställdheten mellan män och kvinnor. Vi har för få kvinnliga företagare och för få kvinnliga chefer, och det gör att vi får löneskillnader som är onödiga.Det är därför det är bra att människor blir företagare. Jag tror att de flesta som blir företagare inte upplever att de tvingas till det, utan de upplever detta som en möjlighet att förverkliga ett projekt och en möjlighet att få en större kontroll över sin tillvaro.Marie och frågade: Vad är problemet? Ja, jag ska försöka vara så tydlig jag kan på den punkten.Problemet är att vi har för få företagare i . Det bidrar till att vi får färre i sysselsättning och sämre produktivitetsutveckling och att vi därmed kan ha lägre reallöneutveckling än vad vi annars skulle ha. Det är det som är problemet.Det finns inte bara en åtgärd som löser detta. Jag står inte här och säger att F-skattsedelsreformen är det som gör att kommer att bli ett dynamiskt entreprenörsparadis. Det behövs förändringar av skatter, förändringar av arbetsgivaravgifter och förändringar av regelbördan. Men det här är ett steg. Vi är beredda att i god ordning pröva möjligheten att göra det lite enklare att få F-skattsedel så att alla som önskar en F-skattsedel och som drömmer om att bli företagare ska få en chans att bli det. Jaha, då handlar det om att det ska bli 300 nya företagare. Är det detta som är problemet, ?Om vi ser det från en annan synvinkel finns det ett väldigt viktigt arbete som ligger framför oss här i kammaren tillsammans med regeringen, och det är att bekämpa skatteundandraganden och skattefusk. Här har regeringen inte varit så lysande och framstående och pekat på många åtgärder.Jag kan säga så här: På den skattefelskarta som har presenterat var det mikroföretagen, de med en omsättning , som stod för hela 55 miljarder i skattefusk.När har sagt att man kan lägga fram ett förslag om att ha tillfälliga F-skattsedlar, som gör det möjligt att verkligen kontrollera att det är verksamhet i dessa företag, har de inte fått svar. Det finns en annan sida också.Visserligen skulle det, , kunna finnas 8 miljoner företagare i det här landet, kanske 9 miljoner, och då skulle vi kanske ha mycket mer pengar. Men det tror jag inte. Det beror på hur man organiserar samhället.Bekymret är fortfarande att kunna ge 300 vikarier eller korttidsanställda möjlighet att få en F-skattsedel. Regeringen har ju tittat på den nuvarande statistiken och sagt att det är ett bekymmer. Jag har fortfarande inte fått svaret på vad som är bekymret med de 300.Det är bara så att huvudsyftet är att ändra näringsbegreppet. Det säger ju finansministern. Det betyder att man öppnar för ett systemskifte på arbetsmarknaden. Det betyder att det blir möjligt att ersätta ett anställningsförhållande för var och en som är anställd, där chefen kommer in och säger: Du får faktiskt starta en egen firma, och sedan får du fortsätta att göra ditt jobb precis som du har gjort tidigare. Det är just det som är systemskiftet, och det är just det verkligen undviker att kommentera. Jaha, då handlar det om att det ska bli 300 nya företagare. Är det detta som är problemet, ?Om vi ser det från en annan synvinkel finns det ett väldigt viktigt arbete som ligger framför oss här i kammaren tillsammans med regeringen, och det är att bekämpa skatteundandraganden och skattefusk. Här har regeringen inte varit så lysande och framstående och pekat på många åtgärder.Jag kan säga så här: På den skattefelskarta som har presenterat var det mikroföretagen, de med en omsättning , som stod för hela 55 miljarder i skattefusk.När har sagt att man kan lägga fram ett förslag om att ha tillfälliga F-skattsedlar, som gör det möjligt att verkligen kontrollera att det är verksamhet i dessa företag, har de inte fått svar. Det finns en annan sida också.Visserligen skulle det, , kunna finnas 8 miljoner företagare i det här landet, kanske 9 miljoner, och då skulle vi kanske ha mycket mer pengar. Men det tror jag inte. Det beror på hur man organiserar samhället.Bekymret är fortfarande att kunna ge 300 vikarier eller korttidsanställda möjlighet att få en F-skattsedel. Regeringen har ju tittat på den nuvarande statistiken och sagt att det är ett bekymmer. Jag har fortfarande inte fått svaret på vad som är bekymret med de 300.Det är bara så att huvudsyftet är att ändra näringsbegreppet. Det säger ju finansministern. Det betyder att man öppnar för ett systemskifte på arbetsmarknaden. Det betyder att det blir möjligt att ersätta ett anställningsförhållande för var och en som är anställd, där chefen kommer in och säger: Du får faktiskt starta en egen firma, och sedan får du fortsätta att göra ditt jobb precis som du har gjort tidigare. Det är just det som är systemskiftet, och det är just det verkligen undviker att kommentera. Jaha, då handlar det om att det ska bli 300 nya företagare. Är det detta som är problemet, ?Om vi ser det från en annan synvinkel finns det ett väldigt viktigt arbete som ligger framför oss här i kammaren tillsammans med regeringen, och det är att bekämpa skatteundandraganden och skattefusk. Här har regeringen inte varit så lysande och framstående och pekat på många åtgärder.Jag kan säga så här: På den skattefelskarta som har presenterat var det mikroföretagen, de med en omsättning , som stod för hela 55 miljarder i skattefusk.När har sagt att man kan lägga fram ett förslag om att ha tillfälliga F-skattsedlar, som gör det möjligt att verkligen kontrollera att det är verksamhet i dessa företag, har de inte fått svar. Det finns en annan sida också.Visserligen skulle det, , kunna finnas 8 miljoner företagare i det här landet, kanske 9 miljoner, och då skulle vi kanske ha mycket mer pengar. Men det tror jag inte. Det beror på hur man organiserar samhället.Bekymret är fortfarande att kunna ge 300 vikarier eller korttidsanställda möjlighet att få en F-skattsedel. Regeringen har ju tittat på den nuvarande statistiken och sagt att det är ett bekymmer. Jag har fortfarande inte fått svaret på vad som är bekymret med de 300.Det är bara så att huvudsyftet är att ändra näringsbegreppet. Det säger ju finansministern. Det betyder att man öppnar för ett systemskifte på arbetsmarknaden. Det betyder att det blir möjligt att ersätta ett anställningsförhållande för var och en som är anställd, där chefen kommer in och säger: Du får faktiskt starta en egen firma, och sedan får du fortsätta att göra ditt jobb precis som du har gjort tidigare. Det är just det som är systemskiftet, och det är just det verkligen undviker att kommentera. Jag vill tacka och för att vi har haft den här debatten. Jag tycker att den belyser att dramatiken i frågan kanske är något mindre än vad man ibland får intryck av när man följer mediedebatten.Raimo säger: Är syftet med det här att det ska bli 300 nya företagare? Om det vore syftet kan man naturligtvis ställa frågan: Hur farligt vore det att vi fick 300 ytterligare företagare? Nej, svaret är naturligtvis att det är i den vidare meningen vi vill ha fler företagare. Det är många som avstår från att bli företagare därför att det är komplicerat, dyrt och omständligt, och ska vi ta alla de små steg som behövs för att underlätta detta. Det ska vi göra därför att det här i grunden handlar om jobb och löner.I länder där man har många företagare, där det finns många snabbväxande företag och där man snabbt kan anpassa sig till ändrade förhållanden har vi lite högre sysselsättning och lite bättre reallönetillväxt. Det är naturligtvis detta vi eftersträvar.Jag kan inte förstå eller dela synen att människor tvingas bli företagare. Det är inte riktigt så företagarna själva upplever det. Företagare upplever jämfört med andra grupper att de har större möjligheter att styra över sitt liv, bättre förmåga att ha koll på sina arbetstider, och de känner en större tillfredsställelse i tillvaron. Vi vet också att i små företag, där man har nära till chefen och där chefen också är ägaren, har man ofta väldigt nöjda anställda. Det råder ett nära förhållande mellan parterna på arbetsmarknaden, och det är enkelt att göra sin röst hörd. Därför är det bra med fler företagare.Avslutningsvis vill jag igen konstatera att det enda systemskifte vi har upplevt i var när vi lämnade den fulla sysselsättningen. Det enda systemskifte vi är beredda att göra är systemskiftet tillbaka till full sysselsättning. Det hänger ihop med att vi har synen att arbete alltid är något bra för människor. Detta vet vi är en fråga som jag och kommer att ha möjlighet att diskutera här i kammaren vid många tillfällen även i fortsättningen.