· GV10322 · 2008-02-01 09:31:06 — har frågat mig om jag avser att lägga fram några förslag för att täppa till hålen i bolagsbeskattningen och, om så inte är fallet, hur jag annars avser att skydda denna viktiga skattebas.Bolagsskatten är ett viktigt nationellt instrument bland annat för att finansiera offentliga utgifter. Jag delar därför uppfattning att det är viktigt att skydda bolagsskattebasen.Bakgrunden till interpellation är en meddelad dom där Regeringsrätten inte ansåg att vissa transaktioner kunde underkännas med stöd av skatteflyktslagen. Denna typ av transaktioner brukar kallas för räntesnurror. Begreppet räntesnurra inrymmer dock en mängd olika komplexa förfaranden. Jag anser att det är viktigt att lagar efterlevs, att skatteplanering förebyggs och att skattefusk bekämpas.Inom sker ett kontinuerligt arbete med att utvärdera och vid behov anpassa skattereglerna efter nya förutsättningar och situationer som följer till exempel av utvecklingen inom rättspraxis. Den aktuella frågan rymmer många frågeställningar som kräver en noggrann analys. Den fortsatta utvecklingen och analysen av denna får utvisa vilka eventuella åtgärder som kan bli aktuella. har frågat mig om jag avser att lägga fram några förslag för att täppa till hålen i bolagsbeskattningen och, om så inte är fallet, hur jag annars avser att skydda denna viktiga skattebas.Bolagsskatten är ett viktigt nationellt instrument bland annat för att finansiera offentliga utgifter. Jag delar därför uppfattning att det är viktigt att skydda bolagsskattebasen.Bakgrunden till interpellation är en meddelad dom där Regeringsrätten inte ansåg att vissa transaktioner kunde underkännas med stöd av skatteflyktslagen. Denna typ av transaktioner brukar kallas för räntesnurror. Begreppet räntesnurra inrymmer dock en mängd olika komplexa förfaranden. Jag anser att det är viktigt att lagar efterlevs, att skatteplanering förebyggs och att skattefusk bekämpas.Inom sker ett kontinuerligt arbete med att utvärdera och vid behov anpassa skattereglerna efter nya förutsättningar och situationer som följer till exempel av utvecklingen inom rättspraxis. Den aktuella frågan rymmer många frågeställningar som kräver en noggrann analys. Den fortsatta utvecklingen och analysen av denna får utvisa vilka eventuella åtgärder som kan bli aktuella. har frågat mig om jag avser att lägga fram några förslag för att täppa till hålen i bolagsbeskattningen och, om så inte är fallet, hur jag annars avser att skydda denna viktiga skattebas.Bolagsskatten är ett viktigt nationellt instrument bland annat för att finansiera offentliga utgifter. Jag delar därför uppfattning att det är viktigt att skydda bolagsskattebasen.Bakgrunden till interpellation är en meddelad dom där Regeringsrätten inte ansåg att vissa transaktioner kunde underkännas med stöd av skatteflyktslagen. Denna typ av transaktioner brukar kallas för räntesnurror. Begreppet räntesnurra inrymmer dock en mängd olika komplexa förfaranden. Jag anser att det är viktigt att lagar efterlevs, att skatteplanering förebyggs och att skattefusk bekämpas.Inom sker ett kontinuerligt arbete med att utvärdera och vid behov anpassa skattereglerna efter nya förutsättningar och situationer som följer till exempel av utvecklingen inom rättspraxis. Den aktuella frågan rymmer många frågeställningar som kräver en noggrann analys. Den fortsatta utvecklingen och analysen av denna får utvisa vilka eventuella åtgärder som kan bli aktuella. Precis som finansministern sade har denna debatt sin bakgrund i domen från Regeringsrätten. Enligt bedömningar riskerar den att leda till att statens intäkter från bolagsskatten halveras och att statskassan dräneras på . Det är i princip lika mycket pengar som regeringen redan har sänkt skatten med på andra områden under den här mandatperioden. Görs inget för att stoppa skatteflykten hotas återigen välfärd och trygghet av nya stora besparingar och nedskärningar.När frågan dök upp i medierna sade regeringen via statssekreterare på till Rapport att det "inte är aktuellt att se över lagstiftningen för bolagsskatten. En enskild dom är inte tillräckligt för att motivera en sådan översyn. "Detta svala intresse består väl fortfarande. Finansministern säger just ingenting i sitt interpellationssvar när det gäller om man verkligen tänker ändra på lagen. Många företag ägnar sig åt ett ganska avancerat skattetricksande. Det gäller inte minst den här typen av så kallade räntesnurror. Det är koncerner som genom att dra om streck och flytta boxar i sin organisation försöker hitta lägen där man å ena sidan kan göra avdrag för ränteutgifter och å andra sidan slippa betala skatt på ränteinkomster. De här åtgärderna - tricksandet med boxar och streck och olika utländska bolag - är heller inte kommersiellt motiverade. Det är bolag och transaktioner som skapas och finns till för en enda uppgift. De har inga anställda, ingen produktion, och de finns av ett enda skäl, nämligen att sänka skatten.Detta kan man förstås tycka är ett upplägg som borde träffas av skatteflyktslagen. Jag tycker det. tyckte det, men Regeringsrätten har en annan uppfattning. Därför blir ändå den fråga vi måste ställa oss om lagen ska ändras så att det inte är möjligt med denna typ av skatteflykt. Finansministerns närmaste medarbetare tyckte alltså inte att lagen behövde ändras. Vilken är finansministerns uppfattning? Har en annan uppfattning än sin statssekreterare? Jag tycker att det är självklart att vi måste göra något åt detta. Enligt bedömningar handlar det om om de större bolagen på bred front skulle använda sig av den här metoden. Inget talar egentligen för att de skulle låta bli. Varför skulle de säga nej till den här möjligheten?Lika mycket som de stora skattesänkningar som regeringen redan har drivit igenom, med stora konsekvenser för rättvisan och trygghetssystemen, skulle man behöva spara ihop för att ha råd med denna kanske ofrivilliga skattesänkning för storbolagen. Frågan är om den som är sjuk, pensionär eller arbetslös återigen ska drabbas av nedskärningar för att regeringen i det här fallet passivt accepterar en halvering av bolagsskatten.Det finns många skäl att vara orolig. Kanske jag slipper vara orolig när vi har haft den här debatten . har goda möjligheter att också förbättra min nattsömn. Precis som finansministern sade har denna debatt sin bakgrund i domen från Regeringsrätten. Enligt bedömningar riskerar den att leda till att statens intäkter från bolagsskatten halveras och att statskassan dräneras på . Det är i princip lika mycket pengar som regeringen redan har sänkt skatten med på andra områden under den här mandatperioden. Görs inget för att stoppa skatteflykten hotas återigen välfärd och trygghet av nya stora besparingar och nedskärningar.När frågan dök upp i medierna sade regeringen via statssekreterare på till Rapport att det "inte är aktuellt att se över lagstiftningen för bolagsskatten. En enskild dom är inte tillräckligt för att motivera en sådan översyn. "Detta svala intresse består väl fortfarande. Finansministern säger just ingenting i sitt interpellationssvar när det gäller om man verkligen tänker ändra på lagen. Många företag ägnar sig åt ett ganska avancerat skattetricksande. Det gäller inte minst den här typen av så kallade räntesnurror. Det är koncerner som genom att dra om streck och flytta boxar i sin organisation försöker hitta lägen där man å ena sidan kan göra avdrag för ränteutgifter och å andra sidan slippa betala skatt på ränteinkomster. De här åtgärderna - tricksandet med boxar och streck och olika utländska bolag - är heller inte kommersiellt motiverade. Det är bolag och transaktioner som skapas och finns till för en enda uppgift. De har inga anställda, ingen produktion, och de finns av ett enda skäl, nämligen att sänka skatten.Detta kan man förstås tycka är ett upplägg som borde träffas av skatteflyktslagen. Jag tycker det. tyckte det, men Regeringsrätten har en annan uppfattning. Därför blir ändå den fråga vi måste ställa oss om lagen ska ändras så att det inte är möjligt med denna typ av skatteflykt. Finansministerns närmaste medarbetare tyckte alltså inte att lagen behövde ändras. Vilken är finansministerns uppfattning? Har en annan uppfattning än sin statssekreterare? Jag tycker att det är självklart att vi måste göra något åt detta. Enligt bedömningar handlar det om om de större bolagen på bred front skulle använda sig av den här metoden. Inget talar egentligen för att de skulle låta bli. Varför skulle de säga nej till den här möjligheten?Lika mycket som de stora skattesänkningar som regeringen redan har drivit igenom, med stora konsekvenser för rättvisan och trygghetssystemen, skulle man behöva spara ihop för att ha råd med denna kanske ofrivilliga skattesänkning för storbolagen. Frågan är om den som är sjuk, pensionär eller arbetslös återigen ska drabbas av nedskärningar för att regeringen i det här fallet passivt accepterar en halvering av bolagsskatten.Det finns många skäl att vara orolig. Kanske jag slipper vara orolig när vi har haft den här debatten . har goda möjligheter att också förbättra min nattsömn. Precis som finansministern sade har denna debatt sin bakgrund i domen från Regeringsrätten. Enligt bedömningar riskerar den att leda till att statens intäkter från bolagsskatten halveras och att statskassan dräneras på . Det är i princip lika mycket pengar som regeringen redan har sänkt skatten med på andra områden under den här mandatperioden. Görs inget för att stoppa skatteflykten hotas återigen välfärd och trygghet av nya stora besparingar och nedskärningar.När frågan dök upp i medierna sade regeringen via statssekreterare på till Rapport att det "inte är aktuellt att se över lagstiftningen för bolagsskatten. En enskild dom är inte tillräckligt för att motivera en sådan översyn. "Detta svala intresse består väl fortfarande. Finansministern säger just ingenting i sitt interpellationssvar när det gäller om man verkligen tänker ändra på lagen. Många företag ägnar sig åt ett ganska avancerat skattetricksande. Det gäller inte minst den här typen av så kallade räntesnurror. Det är koncerner som genom att dra om streck och flytta boxar i sin organisation försöker hitta lägen där man å ena sidan kan göra avdrag för ränteutgifter och å andra sidan slippa betala skatt på ränteinkomster. De här åtgärderna - tricksandet med boxar och streck och olika utländska bolag - är heller inte kommersiellt motiverade. Det är bolag och transaktioner som skapas och finns till för en enda uppgift. De har inga anställda, ingen produktion, och de finns av ett enda skäl, nämligen att sänka skatten.Detta kan man förstås tycka är ett upplägg som borde träffas av skatteflyktslagen. Jag tycker det. tyckte det, men Regeringsrätten har en annan uppfattning. Därför blir ändå den fråga vi måste ställa oss om lagen ska ändras så att det inte är möjligt med denna typ av skatteflykt. Finansministerns närmaste medarbetare tyckte alltså inte att lagen behövde ändras. Vilken är finansministerns uppfattning? Har en annan uppfattning än sin statssekreterare? Jag tycker att det är självklart att vi måste göra något åt detta. Enligt bedömningar handlar det om om de större bolagen på bred front skulle använda sig av den här metoden. Inget talar egentligen för att de skulle låta bli. Varför skulle de säga nej till den här möjligheten?Lika mycket som de stora skattesänkningar som regeringen redan har drivit igenom, med stora konsekvenser för rättvisan och trygghetssystemen, skulle man behöva spara ihop för att ha råd med denna kanske ofrivilliga skattesänkning för storbolagen. Frågan är om den som är sjuk, pensionär eller arbetslös återigen ska drabbas av nedskärningar för att regeringen i det här fallet passivt accepterar en halvering av bolagsskatten.Det finns många skäl att vara orolig. Kanske jag slipper vara orolig när vi har haft den här debatten . har goda möjligheter att också förbättra min nattsömn. Jag ställde en fråga till finansminister med precis samma innehåll som den här interpellationen. Jag får väl tacka för att han tog upp detta igen, så att jag fick möjlighet att debattera. Svaret på min fråga, som jag fick , överensstämmer ganska väl med svaret på interpellationen. Det blev alltså egentligen inget svar alls, skulle jag vilja påstå. Men det är bra att vi i alla fall får möjlighet att debattera.Det är mycket den här hösten och vintern som handlar om skattefusk och skatteundandragande. Det som är unikt med just det här fallet är att detta är något som är tillåtet enligt svensk lagstiftning. Så här får man göra. Att fuska med skatt är i vart fall bedrägligt, och det är något som vi kan åtgärda, men det fall vi diskuterar nu kan vi inte göra något åt. Det gör väl att frågan är extra besvärlig, och det är kanske därför det blir så svårt för finansministern och att komma med ett bra svar eller hitta en lösning.Vi har en skatteflyktslagstiftning i det här landet. Det är just den som har blivit prövad i Regeringsrättens dom, och det har visat sig att skatteflyktslagstiftningen inte är till fyllest. Den är tydligen helt tandlös. Detta måste vara ett problem.Jag kan ha förståelse för att man inte kan åtgärda detta utan vidare genom att bara knäppa med fingrarna. Men är det då inte viktigt att som landets finansminister går ut och säger något och tycker något? Problemet är ju att det är alldeles tyst från hans sida. Precis som säger har sagt att detta i ett värstascenario kan handla om . Då är man uppe i så höga belopp att det blir svårt att föreställa sig. 500 miljoner förstår vi vad det är, men 60 miljarder är ett alldeles enormt stort belopp. Kanske är det därför som den här frågan inte får den uppmärksamhet den förtjänar.Jag kan ta ett exempel. I går såg jag ett tv-inslag om Delegationen mot felaktiga utbetalningar från socialförsäkringen och om hur man arbetar för att sätta stopp för bidragsfusket. Där jobbar regeringen väldigt hårt. Jag tycker att det borde läggas ned minst lika mycket energi i den här frågan.Jag skulle vilja fråga finansministern: det inte läge att vi skapar en delegation mot skattefusk, till exempel, och tittar på vad man har gjort i andra länder. Det är ju inte bara som har drabbats av de här uppläggen utan även andra länder. I vissa fall har man tagit till ganska drastiska åtgärder, som att begränsa möjligheten att göra ränteavdrag och så vidare.Jag väntar på svar från . Jag hoppas att svaret åtminstone är lite mer tydligt än vad svaret var på den här interpellationen. Jag ställde en fråga till finansminister med precis samma innehåll som den här interpellationen. Jag får väl tacka för att han tog upp detta igen, så att jag fick möjlighet att debattera. Svaret på min fråga, som jag fick , överensstämmer ganska väl med svaret på interpellationen. Det blev alltså egentligen inget svar alls, skulle jag vilja påstå. Men det är bra att vi i alla fall får möjlighet att debattera.Det är mycket den här hösten och vintern som handlar om skattefusk och skatteundandragande. Det som är unikt med just det här fallet är att detta är något som är tillåtet enligt svensk lagstiftning. Så här får man göra. Att fuska med skatt är i vart fall bedrägligt, och det är något som vi kan åtgärda, men det fall vi diskuterar nu kan vi inte göra något åt. Det gör väl att frågan är extra besvärlig, och det är kanske därför det blir så svårt för finansministern och att komma med ett bra svar eller hitta en lösning.Vi har en skatteflyktslagstiftning i det här landet. Det är just den som har blivit prövad i Regeringsrättens dom, och det har visat sig att skatteflyktslagstiftningen inte är till fyllest. Den är tydligen helt tandlös. Detta måste vara ett problem.Jag kan ha förståelse för att man inte kan åtgärda detta utan vidare genom att bara knäppa med fingrarna. Men är det då inte viktigt att som landets finansminister går ut och säger något och tycker något? Problemet är ju att det är alldeles tyst från hans sida. Precis som säger har sagt att detta i ett värstascenario kan handla om . Då är man uppe i så höga belopp att det blir svårt att föreställa sig. 500 miljoner förstår vi vad det är, men 60 miljarder är ett alldeles enormt stort belopp. Kanske är det därför som den här frågan inte får den uppmärksamhet den förtjänar.Jag kan ta ett exempel. I går såg jag ett tv-inslag om Delegationen mot felaktiga utbetalningar från socialförsäkringen och om hur man arbetar för att sätta stopp för bidragsfusket. Där jobbar regeringen väldigt hårt. Jag tycker att det borde läggas ned minst lika mycket energi i den här frågan.Jag skulle vilja fråga finansministern: det inte läge att vi skapar en delegation mot skattefusk, till exempel, och tittar på vad man har gjort i andra länder. Det är ju inte bara som har drabbats av de här uppläggen utan även andra länder. I vissa fall har man tagit till ganska drastiska åtgärder, som att begränsa möjligheten att göra ränteavdrag och så vidare.Jag väntar på svar från . Jag hoppas att svaret åtminstone är lite mer tydligt än vad svaret var på den här interpellationen. Jag ställde en fråga till finansminister med precis samma innehåll som den här interpellationen. Jag får väl tacka för att han tog upp detta igen, så att jag fick möjlighet att debattera. Svaret på min fråga, som jag fick , överensstämmer ganska väl med svaret på interpellationen. Det blev alltså egentligen inget svar alls, skulle jag vilja påstå. Men det är bra att vi i alla fall får möjlighet att debattera.Det är mycket den här hösten och vintern som handlar om skattefusk och skatteundandragande. Det som är unikt med just det här fallet är att detta är något som är tillåtet enligt svensk lagstiftning. Så här får man göra. Att fuska med skatt är i vart fall bedrägligt, och det är något som vi kan åtgärda, men det fall vi diskuterar nu kan vi inte göra något åt. Det gör väl att frågan är extra besvärlig, och det är kanske därför det blir så svårt för finansministern och att komma med ett bra svar eller hitta en lösning.Vi har en skatteflyktslagstiftning i det här landet. Det är just den som har blivit prövad i Regeringsrättens dom, och det har visat sig att skatteflyktslagstiftningen inte är till fyllest. Den är tydligen helt tandlös. Detta måste vara ett problem.Jag kan ha förståelse för att man inte kan åtgärda detta utan vidare genom att bara knäppa med fingrarna. Men är det då inte viktigt att som landets finansminister går ut och säger något och tycker något? Problemet är ju att det är alldeles tyst från hans sida. Precis som säger har sagt att detta i ett värstascenario kan handla om . Då är man uppe i så höga belopp att det blir svårt att föreställa sig. 500 miljoner förstår vi vad det är, men 60 miljarder är ett alldeles enormt stort belopp. Kanske är det därför som den här frågan inte får den uppmärksamhet den förtjänar.Jag kan ta ett exempel. I går såg jag ett tv-inslag om Delegationen mot felaktiga utbetalningar från socialförsäkringen och om hur man arbetar för att sätta stopp för bidragsfusket. Där jobbar regeringen väldigt hårt. Jag tycker att det borde läggas ned minst lika mycket energi i den här frågan.Jag skulle vilja fråga finansministern: det inte läge att vi skapar en delegation mot skattefusk, till exempel, och tittar på vad man har gjort i andra länder. Det är ju inte bara som har drabbats av de här uppläggen utan även andra länder. I vissa fall har man tagit till ganska drastiska åtgärder, som att begränsa möjligheten att göra ränteavdrag och så vidare.Jag väntar på svar från . Jag hoppas att svaret åtminstone är lite mer tydligt än vad svaret var på den här interpellationen. Jag kom att tänka på när skatteutskottet hade bjudit in forskare till sig för att höra om synen på, och viljan, att betala skatt och så vidare. Det var en sak som var väldigt tydlig, nämligen att hur vi ledande politiker beter oss styr väldigt mycket hur folk beter sig. Eller jag ska kanske inte säga "vi" utan "regeringen", som är de mest ledande politikerna. Det har en väldig påverkan på den allmänna skattemoralen. Vi vet ju att regeringen har haft en lång resa med sina svartarbetande medhjälpare och så vidare.Vi vet också att en statsvetare tittade på de olika partierna och hur de såg på skattefusk. Det var ett parti som stack ut, om jag uttrycker mig så, som ställde sig lite vid sidan av. Det var faktiskt , som värderade bidragsfusk, som man kallade det, som värre än skattefusk.Nu har vi alltså en debatt här i kammaren som handlar om väldigt mycket skattemedel, utifrån industrivärlden. Men det finns nu ett annat exempel, regionalt, därifrån jag kommer. Det gäller alltså , där driver ett fall. Det handlar om 5 miljarder i skatt som det allmänna ombudet vill driva in. Det är precis samma förfarande som i det exempel som pekar på. Totalt handlar det om 18 miljarder, men det handlar om att samhället ska få in 5 miljarder eller inte via ett bolag i Holland.Jag började med att säga att det är väldigt viktigt med ett signalsystem. Då borde väl också finansministern, i stället för att stå här och säga "jaså" eller "jaha", kunna uttrycka en vilja. I stället säger han att den fortsatta utvecklingen och analysen av denna får utvisa vilka eventuella åtgärder det kan bli.Vad tycker finansministern om det beteende som företagen har? Eller nöjer sig finansministern med att säga: Ja, men har vi den lagstiftningen, och då är väl det bra.Det vore lite förlösande att få höra en åsikt, om än personlig, när det gäller detta förfarande med räntesnurror och de enorma summor pengar som finns i det här. Det är lika mycket pengar som den här regeringen på ett mycket oförtjänt och orättvist sätt har sänkt skatterna med. Man har låtit pengar flöda över till dem som redan har mycket. Jag kom att tänka på när skatteutskottet hade bjudit in forskare till sig för att höra om synen på, och viljan, att betala skatt och så vidare. Det var en sak som var väldigt tydlig, nämligen att hur vi ledande politiker beter oss styr väldigt mycket hur folk beter sig. Eller jag ska kanske inte säga "vi" utan "regeringen", som är de mest ledande politikerna. Det har en väldig påverkan på den allmänna skattemoralen. Vi vet ju att regeringen har haft en lång resa med sina svartarbetande medhjälpare och så vidare.Vi vet också att en statsvetare tittade på de olika partierna och hur de såg på skattefusk. Det var ett parti som stack ut, om jag uttrycker mig så, som ställde sig lite vid sidan av. Det var faktiskt , som värderade bidragsfusk, som man kallade det, som värre än skattefusk.Nu har vi alltså en debatt här i kammaren som handlar om väldigt mycket skattemedel, utifrån industrivärlden. Men det finns nu ett annat exempel, regionalt, därifrån jag kommer. Det gäller alltså , där driver ett fall. Det handlar om 5 miljarder i skatt som det allmänna ombudet vill driva in. Det är precis samma förfarande som i det exempel som pekar på. Totalt handlar det om 18 miljarder, men det handlar om att samhället ska få in 5 miljarder eller inte via ett bolag i Holland.Jag började med att säga att det är väldigt viktigt med ett signalsystem. Då borde väl också finansministern, i stället för att stå här och säga "jaså" eller "jaha", kunna uttrycka en vilja. I stället säger han att den fortsatta utvecklingen och analysen av denna får utvisa vilka eventuella åtgärder det kan bli.Vad tycker finansministern om det beteende som företagen har? Eller nöjer sig finansministern med att säga: Ja, men har vi den lagstiftningen, och då är väl det bra.Det vore lite förlösande att få höra en åsikt, om än personlig, när det gäller detta förfarande med räntesnurror och de enorma summor pengar som finns i det här. Det är lika mycket pengar som den här regeringen på ett mycket oförtjänt och orättvist sätt har sänkt skatterna med. Man har låtit pengar flöda över till dem som redan har mycket. Jag kom att tänka på när skatteutskottet hade bjudit in forskare till sig för att höra om synen på, och viljan, att betala skatt och så vidare. Det var en sak som var väldigt tydlig, nämligen att hur vi ledande politiker beter oss styr väldigt mycket hur folk beter sig.