· GV10750 · 2008-06-02 18:24:26 — har ställt ett antal frågor till mig om vad jag avser att göra för att förbättra teckenspråkigas tillgång till olika typer av kultur. Frågorna avser hur behovet av ett resursbibliotek för döva ska tillgodoses, tillgången på teckenspråkig litteratur, scenkonst och tv-program för teckenspråkiga barn, unga och vuxna, liksom tillgängligheten till kulturarvet på våra museer för samma grupper. Låt mig först säga att en ökad tillgänglighet för alla till kultur är en prioritering för mig som kulturminister. Inte minst ser jag det som viktigt att teckenspråkets ställning i samhället och i kulturlivet stärks.Statens kulturråd är tillsammans med en av de två myndigheter på kulturområdet som har sektorsansvaret för handikappfrågor. Det innebär att stöder, samordnar och driver på aktörerna inom kulturlivet med utgångspunkt i de nationella handikappolitiska målen. fattar också beslut om projektmedel och bestämmer på vilka grunder bidragen ska fördelas. Projektet för döva startade och drivs från och med årsskiftet av i kommun. drevs projektet av i inom ramen för länsbiblioteket. Resursbiblioteket utför ett viktigt arbete för att öka tillgången till teckenspråkig litteratur för barn, unga och vuxna. Projekttiden är tidsbegränsad till . har varit huvudfinansiär och har under två treårsperioder givit stöd till projektet. De som driver Resursbiblioteket är angelägna om att i stället finna en mer permanent finansiering till verksamheten. Den information jag har inhämtat säger att det just nu pågår diskussioner mellan berörda parter om hur en sådan finansiering skulle kunna lösas.I betänkande språken finns det förslag om att det allmänna bland annat ska skydda och främja teckenspråket. Enligt utredningens förslag ska teckenspråket få ett skydd som motsvarar de nationella minoritetsspråken. Betänkandet är nu ute på remiss, och regeringen avser att återkomma till i frågan.Public service-bolagen har krav på sig att göra sina sändningar tillgängliga för döva och hörselskadade. Enligt sändningstillståndet för ska programverksamhet för döva ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under den föregående tillståndsperioden. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. En särskild utredare arbetar med att ta fram ett beredningsunderlag inför nästa tillståndsperiod, som inleds . Enligt direktiven ska utredaren särskilt överväga hur tillgängligheten för personer med funktionshinder ytterligare kan förbättras, till exempel när det gäller program på teckenspråk. Utredaren ska lämna sitt betänkande den 30 juni 2008.Inom scenkonsten spelar den så kallade Hallundadeklarationen en viktig roll för framtiden. Deklarationen antogs på en nordisk konferens arrangerad av , och , och den uppmanar till en ökad tillgänglighet inom scenkonstområdet för personer med funktionsnedsättning. Deklarationen överlämnades av , det vill säga av mig, till de nordiska kulturministrarna i tidigare . Genom ökad samverkan mellan alla berörda parter ser jag med tillförsikt fram mot en ökad tillgänglighet även inom detta område. Museerna är, liksom scenkonstinstitutionerna, verksamheter där tillgängligheten har ökat men där mer kan och måste göras. I regleringsbreven till alla de statliga museerna finns ett mål för ökad tillgänglighet. Detta mål ska också återrapporteras till regeringen. Ett bra exempel på vad som redan görs är de dramatiserade visningar på teckenspråk som arrangerade i samarbete med Tyst teater. Jag tackar för svaret som ger en del positiva besked, men saknas besked i andra viktiga frågor.När det gäller Resursbiblioteket för döva måste det ha blivit fel i svaret. Projektet startade , inte 2006 som framgår av kulturministerns interpellationssvar. Vid starten låg resursbiblioteket, som sagts, under länsbiblioteket. fördes projektet över till stadsbiblioteket.Jag uppfattar kulturministerns svar om resursbibliotekets framtid så att det pågår diskussioner mellan berörda parter om hur finansieringen skulle kunna lösas. Det gör att en hel del frågor lämnas obesvarade.För det första undrar nog många med mig om kulturministern kommer att medverka till att det i statsbudgeten finns medel för att långsiktigt kunna finansiera resursbiblioteket. Det behövs en långsiktig finansiering - det vill säga ett permanent anslag, en permanent lösning.För det andra undrar jag vilka de berörda parterna är. kom det förslag i en utredning om hur teckenspråkets ställning kan stärkas. Finns det anledning att tro att TPB, Talboks- och för synskadade och läshandikappade, kan vara en av de berörda parterna?Jag minns hur allianspartierna före valet kritiserade den socialdemokratiska regeringen för att bedriva projekt i stället för att visa en långsiktighet i kulturpolitiken. har kulturministern chansen att frigöra sig från det kritiserade arvet och lämna ett positivt besked om att resursbiblioteket för teckenspråkiga ska permanentas.Herr talman! Mina frågor om vad kulturministern avser att göra för att säkra tillgången till teckenspråkig litteratur för teckenspråkiga barn, unga och vuxna blev obesvarade i kulturministerns första inlägg. finns det inget förlag som har i uppdrag att ge ut sagor, berättelser och skönlitteratur på teckenspråk. En sådan utgivning är knappast kommersiellt lönsam. Utbudet är därmed katastrofalt litet. Många kan ha en föreställning om att döva eftersom de ser automatiskt kan läsa. Men i verkligheten är det så att den som är född döv aldrig har hört svenska talas. Som döv får man teckenspråket som första språk. Svenska lär man sig först när man lär sig läsa - i förskoleåldern, i skolåldern. Därmed blir svenska språket ett andraspråk.Litteraturen är alltså viktig för barns och ungas läsfärdighet och språkutveckling och för att utveckla självkänsla, empati och fantasi. Även döva ungdomar och vuxna har ibland svårt att läsa därför att de inte helt och hållet behärskar svenska språket. Sagoläsning kan därför bli svårt för en teckenspråkig vuxen. Inte heller blir det ett naturligt inslag i det döva barnets uppväxt. Det är viktigt för vuxna att det finns teckenspråkig litteratur för att få möjlighet till ett rikt och utvecklat teckenspråk, parallellt med den svenska i skriven form som man lär sig i skolan.Vad avser alltså kulturministern att göra för att stärka tillgången till litteratur på teckenspråk? Inledningsvis ber jag om ursäkt för det fel som smugit sig in i interpellationssvaret. Givetvis vet jag att Resursbiblioteket för döva i har varit i gång längre än sedan 2006.De som deltar i de här samtalen är och Resursbiblioteket för döva i . De sitter i samtal om framtiden. Jag kan inte ännu säga någonting mer om en eventuell finansiering. Det kan jag inte förrän jag vet vad de kommer fram till. Däremot vet jag att det finns ett stort intresse och ett engagemang i där det, kan man säga, på många olika sätt finns ett center när det handlar om att ta till vara dövas möjligheter. Det gäller såväl teknik som kultur.Jag träffade ett flertal företrädare för de dövas organisationer när jag talade på Hörselskadades Riksförbunds kongress.Vi vet att det finns mycket att göra när det handlar om tillgänglighet på alla våra institutioner. Liksom gläds jag - jag uppskattar också det engagemang som visar för de här frågorna - åt det som bland annat Tyst teater arbetar med, nu också internationellt. är en fantastisk föreställning, får jag säga, som visades på annex i . Om du, , inte såg den har du missat någonting.Det finns mycket att göra. I Hallundadeklarationen tas, som jag nämnde i mitt svar, flera av de här frågorna upp. Övriga nordiska kulturministrar har också instämt i att det här är viktiga frågor. En hel del handlar om fantasi, om inlevelseförmåga. Hur är det att närma sig ett konstnärligt kulturellt uttryck och inte kunna ta del av det på det sätt som kanske majoriteten kan göra?En hel del handlar också om teknik. Jag har själv i mina samtal med företrädare för teatrarna lyft fram den display som bland annat i använt sig av och som jag själv eftersom jag har svårt att höra haft stor glädje av fastän jag, tyvärr, inte behärskar teckenspråket. Det här är till stor hjälp för många som är döva och som kan läsa. Det kan trots allt de flesta döva göra.När det handlar om tillgången till litteratur för små barn finns det säkert mycket att göra. Allting kan inte ske på en gång. Behoven är stora inte bara där utan också på andra områden. Det är möjligt att vi kan återkomma till detta. Jag är inte - det måste jag erkänna - helt uppdaterad på just förlagssidan, men jag lovar att ta reda på hur det ligger till. Jag uppskattar kulturministerns öppenhet i frågan om litteratur på teckenspråk. Det innebär att det kan resultera i någonting positivt.Ja, det finns ytterligare frågor som inte har fått svar. Men jag hoppas att inte bara jag kan tolka att ministern har ett intresse av att se att det också fortsättningsvis ska finnas ett statligt ansvar, alltså att resursbiblioteket ska kunna få en permanent fortsättning. Jag hoppas att det är det som ministern menar.Herr talman! I interpellationen har jag angett att sändandet av teckenspråkiga program har minskat . Jag har fått aktuellare uppgifter från SVT där man redovisar att sändningstiden på teckenspråk var i första sändningen och 2007 - sammanlagt . Det är en ökning jämfört med året dessförinnan.Det som är intressant är inte sifferexercisen utan möjligheten att öka antalet sändningstimmar. Jämfört med hur kraftigt antalet tv-kanaler har ökat under - sändningstiden överskrider numera - är ökningen av sändningstiden på teckenspråk inte speciellt imponerande.Delar kulturministern min uppfattning att sändningstiden för tv-program på teckenspråk måste öka under nästa tillståndsperiod?Herr talman! hade jag förmånen att besöka och att ta del av Tyst teaters arbete med konstnärlig gestaltning för att göra mer tillgängligt. Den konstnärliga gestaltningen berikade utställningen så att det blev ett mervärde, ytterligare en dimension i upplevelsen även för oss hörande.När det gäller att göra kulturarvet tillgängligt för teckenspråkiga svarar kulturministern att det i regleringsbreven finns mål om ökad tillgänglighet och att det ska återrapporteras till regeringen. Det är bra. Det är också bra att kulturministern är medveten om att mer kan och måste göras.Kommer ministern att verka för att museerna även tillgängliggör information och guidning på teckenspråk?Herr talman! Kulturministern svarar på min fråga om tillgång till teckenspråkig scenkonst att Hallundadeklarationen är viktig för framtiden. I deklarationen framgår att vi saknar scenkonstnärlig utbildning för teckenspråkiga. Vad jag förstår har i för avsikt att starta kandidatutbildning för nordiska teckenspråkiga studenter. Man planerar för åtta helårsstudieplatser. Som vi alla säkert förstår behövs det medel till teknisk utrustning, kompetensutveckling för personal, funktionstjänst etcetera. De har själva angett i sitt budgetäskande att de behöver ytterligare vid sidan av den som ger i dag.Är kulturministern beredd att verka för att Hallundadeklarationen i denna del förverkligas och att i ges medel för att inrätta den föreslagna scenkonstnärliga utbildningen för teckenspråkiga? Det var många frågor, och jag ska se om jag hinner besvara dem alla.När det gäller är det, som vet, frågor som rör utbildningsminister , så jag föreslår att frågan riktas direkt till honom.Jag tycker också att det är glädjande att det pågår väldigt mycket. nämnde guidningar på museer. Jag har själv deltagit i en sådan på , där man har arbetat aktivt med de här frågorna. Då är det också viktigt att man hittar olika tekniker som fungerar, både pedagogiskt och rent tekniskt när det handlar om olika apparatur, så att även andra museer kan lära av detta.När det gäller Ung kultur finns det också ett nytt projekt med en nybildad grupp som heter Ung tyst teater, som arbetar med mentorskap av tyst teater. Det kommer inte bara att handla om att ta del av utan också om att själv få vara delaktig. Det är mycket glädjande, tycker jag, och kan säkert komma döva och hörselskadade till del i hela landet.Vad sedan gäller pengar är det, som säkert inser, lite för tidigt att tala om detta eftersom vi ännu inte vet resultatet av diskussionerna mellan och Resursbiblioteket för döva i Örebro.Det har trots allt hänt en hel del på teckenspråkets område, och jag kan nämna något. Det är skyldigheten för det allmänna att erbjuda tolk för vardagstolkning till döva, dövblinda, hörselskadade och vuxendöva. I sändningstillståndet för SVT ingår att sända dagliga nyheter på teckenspråk och att producera program på detta språk. Vi har också diskussioner med SVT vad gäller framtiden för Dövas tv i om hur man ska kunna trygga den verksamheten.Teckenspråket är ett allmänt språkämne för hörande elever i , i gymnasieskolan och på komvux. Hörande föräldrar har rätt till teckenspråksutbildning på betald arbetstid. Med förslaget till språklag från får man ett stärkt ansvar. Det är vad utredaren föreslår också för teckenspråket, i likhet med de nationella minoritetsspråken. Jag vill hälsa välkommen till det seminarium som jag tror att hela kulturutskottet har fått en inbjudan till som vi har . Där kommer att diskutera de nationella minoritetsspråken och naturligtvis också teckenspråkets ställning. Jag får tacka för debatten med kulturministern om de här viktiga frågorna. Jag hoppas att debatten kan ge den styrka som behövs för att få igenom olika saker vad gäller resursbiblioteket med mera.Avslutningsvis säger och jag välkommen till förslag att teckenspråket ska få ett skydd som motsvarar de nationella minoritetsspråkens skydd. Det är dags att skydda teckenspråket, och politiskt är det helt i linje med att var första land i världen som erkände teckenspråket som ett eget språk 1981. Jag tänker inte bli långvarig - jag tror att vi har kommit så långt som vi kan komma i dag.Jag vill även ge lite sommarläsning, och det är bok vill jag sjunga dig milda sånger. Om du skulle ha läst den redan får du väl byta med någon annan. Ha en skön sommar!