· GV10775 · 2008-06-24 14:16:17 — har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka ökningen av konkurser som drabbar småföretag och anställda i småföretag.Under flera år har företagskonkurserna i legat på historiskt låga nivåer. De nådde sin lägsta nivå . Det vi nu ser är effekter av att konjunkturen mattas av och att fler företag därför får det svårare att överleva. Företagstjänster är ett tydligt exempel på en bransch som snabbt påverkas när konjunkturen försvagas och efterfrågan minskar.Regeringens inställning är självklart att uppmuntra fler att starta och driva företag, men vi inser också att en del kommer att vara mindre lyckosamma med sitt företagande. Konkurs är en oundviklig marknadsmekanism och del av den naturliga livscykeln på marknaden. Nedläggning av företag som saknar förutsättningar att överleva kan dock leda till förnyelse och ekonomisk tillväxt. Det samhället måste kunna erbjuda är goda råd till dem som startar företag så att de kan bedöma sina affärsidéer och möjligheterna att överleva på dessa. Regeringen har därför till exempel förstärkt insatserna för rådgivning till företagare. Vi förbättrar även företagens förutsättningar för ökad lönsamhet, till exempel genom jobbskatteavdraget för näringsinkomster, arbetet för att minska företagens administrativa börda , den slopade medfinansieringen i sjukförsäkringen för arbetsgivare, översynen av trygghetssystemet och förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt.En sak som oroar mig är att vi i , liksom i många andra europeiska länder, har en misstro mot företagare som har varit med om en konkurs. Regeringen anser att man ska kunna betrakta en företagskonkurs som en möjlighet att lära. Misslyckas man en gång har man oftast bättre möjlighet att lyckas nästa gång. Det handlar om att ha en generös inställning till att seriösa entreprenörer får en andra chans.Regeringen vill förhindra konkurser i livsdugliga företag genom att öka tillgången till kapital och skapa en effektivare reglering för företag i ekonomisk kris. Regeringen har förbättrat tillgången till kapital för småföretag bland annat genom avskaffandet av förmögenhetsskatten, översynen av statens kapitalförsörjningsinsatser och höjningen av maxbeloppet för mikrolån.Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över konkursreglerna med syftet att göra lagstiftningen mer inriktad mot att främja entreprenörskap, företagande, sysselsättning och tillväxt. Genom att förbättra och samordna förfarandena för företagsrekonstruktioner och konkurser ska företag med goda framtidsutsikter kunna rekonstrueras snabbare och till en lägre kostnad. Utredningen ska även lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företag med personligt ansvar för företagsskulder.Låt mig slutligen nämna att det startades rekordmånga nya företag, 57 194, och uppföljningar av de företag som startade visar att överlevnadsgraden är hög. Det tycker jag visar att har fått ett bättre företagsklimat som får fler att starta företag och fler livsdugliga företag att överleva. Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Jag kan knappast säga att jag tycker att jag har fått svar på min fråga. Den handlade om vad näringsministern skulle vidta för åtgärder för att minska den accelererande utvecklingen av antalet konkurser.Av svaret framkommer att näringsministern inte tycker att det är ett problem. Näringsministern hänvisade i sitt svar till att konkurser är en marknadsmekanism och en del av den naturliga livscykeln på marknaden. Jag är inte helt säker på att personer som är kunniga i företagande och företagsutveckling skulle hålla med om detta. Å andra sidan kan man inte kräva att näringsministern skulle ha någon annan uppfattning med tanke på hur framför allt genom en del av sina ledamöter anser att man kan lura småföretagare genom att sätta företag som skapades uteslutande av politiska skäl i konkurs.Herr talman! Bakom varje konkurs finns två huvudsakliga förlorare. Å ena sidan är det anställda som kan mista sin anställning. Å andra sidan är det leverantörer, inte sällan småföretagare, som inte får betalt för sina leveranser. Att komma med förklaringar om att konkurs är en marknadsmekanism visar bara hur lite näringsministern bryr sig om småföretagarnas villkor.Herr talman! Visst är det sant att företag som saknar förutsättningar att överleva inte kan fortsätta att fungera på marknaden, men att konkursen skulle vara en del i en naturlig livscykel på marknaden som näringsministern anför tyder bara på att näringsministern har dåliga kunskaper på området. Tvärtom finns det en ordentlig diskussion kring konkurslagstiftningen och hur den bättre kan anpassas till företagsrekonstruktioner. Detta nämner dock näringsministern endast i förbigående i sitt svar.Konkurserna har ökat . Det är ingen jättehög siffra, men kommentarerna från såväl ITPS som UC - ett företag som undersöker kreditvärdigheten hos företag - är att man förväntar sig en uppgång av antalet konkurser . Dessutom finns flera olika branscher som är oroliga över lönsamheten i just deras bransch.Vad är då näringsministerns redskap? Först och främst får vi den vanliga visan om hur duktig regeringen är när det gäller företagens villkor. Men om det är så, varför ökar då antalet konkurser? De företag som har gått i konkurs har ändå omfattats av jobbskatteavdraget för näringsinkomster, den slopade medfinansieringen av sjukförsäkringen, den förlängda redovisningsperioden för mervärdesskatt och avskaffandet av förmögenhetsskatten. Självklart lider de precis som alla andra företag av regeringens saktfärdighet med regelförenklingar och av att inte översynen redan är gjord vad gäller statens kapitalförsörjningsinsatser. Mer än så verkar inte näringsministern ha i sin verktygslåda.Herr talman! Jag tycker självklart att det är positivt att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över konkurslagstiftningen. Det är viktigt att det blir en lagstiftning som främjar företagsrekonstruktioner bättre än rena företagsnedläggelser.Låt mig nämna den situation befann sig i , då jag arbetade just med konkursfrågor i Hotell- och Restaurangfacket. gick en majoritet av restaurangerna i i konkurs. Det var ju en sak, men det intressanta var att med ett par undantag stängde inga av dessa restauranger. Så gott som alla fortsatte att vara restauranger efter att en ny ägare hade tagit över verksamheten. Detta om något visar behovet av rekonstruktioner i stället för konkurs.Förutom de vanliga standardsvaren om hur duktig näringsministern är skulle jag avslutningsvis vilja ha svar på frågan: Vad tänker näringsministern göra konkret för att minska antalet konkurser? Tack för svaret på interpellationen, och tack för att interpellationen ställs!Varför tackar jag för detta? Jo, för att då får vi en diskussion om synen på företagande, vilket jag tycker är alldeles nödvändigt. Synen på företagandet har inte diskuterats tillräckligt mycket, eftersom många av oss svenska medborgare har varit förvisade till att vara löntagare. Det har varit det fina medan att vara företagare inte alltid har varit det som ska ses som en norm eller ens en möjlighet.Jag tänker på det historiska arvet. Den som har varit företagare har haft stora svårigheter att kunna skaffa sig en föräldrapeng eller en sjukförsäkring som har varit vettig, vilket har gjort att man har känt sig som i ett utanförskap, trots att man lägger ned många arbetstimmar och gör ett gott arbete för samhället i stort. Man kanske har många anställda, kanske är man fåmansföretagare.Synen på företagandet är alltså väldigt viktig, och därför är det bra att diskussionen kommer upp. Den kommer upp på olika sätt, inte bara i kammare utan i samhället i stort. Det ser ganska olika ut i vårt land. I vissa områden finns en stark företagarkultur där det är ganska naturligt att människor tar över företag över generationsgränser - inte nödvändigtvis inom en släkt, även om det kan vara det. Det kan även vara på andra sätt.Det är därför olika vad man har med sig i bagaget. Jag hör till de riksdagsledamöter som har en F-skattsedel . Kollegan här i kammaren yttrade någonting om att vi centerpartister i går i konkurs i större utsträckning. Då skulle jag vilja säga att procentuellt sett är det ganska många som har F-skattsedel i vår grupp. Jag har inte kontrollerat det, men jag tror att det är så. Vi är flera som jag vet om som inte har gått i konkurs. Jag skulle önska att det vore fler riksdagsledamöter som hade denna bakgrund eller som kanske har provat på företagandet.Låt mig säga att vad jag tycker är viktigt i debatten är att det inte är någon skam att ha gjort konkurs. I har det ansetts vara en skam, och det beror på synen på företagandet i samhället i stort. Detta tycker jag är beklagligt. Ett företag kan försättas i konkurs av olika skäl. Orsakerna kan vara sådana som man inte rår på, men det kan också vara olika personliga skäl som gör att man inte lyckas driva sitt företag. Därefter blir man satt i karantän i fem år.Jag tycker att det är ytterst olyckligt att samhället behandlar medborgarna på det sättet. Eftersom vi har ett regelverk som reglerar hur konkursen ska slutföras lagmässigt tycker jag att det är alldeles för hårt som det har varit tidigare. Det finns säkert goda skäl att se över det här.När det gäller synen på företagandet handlar det också om att tidigt få unga människor att känna att det här kan vara en framkomlig väg i livet. Det tycker jag är viktigt, och där finns det faktiskt flera saker som jag tycker att regeringen redan nu har öppnat för.En sak som jag särskilt vill nämna är att regeringen har beslutat att ta bort förmögenhetsskatten. Den är en sådan viktig faktor som företagarna och branschorganisationerna har pratat om är en hämsko för nyföretagandet i landet. Det är en viktig del.En annan del kan vara statliga företag som kan bromsa utvecklingen om de blir alltför stora. Det gäller för all del även icke-statliga företag. Det kan leda till att det blir en stagnation och att inte eller synen på företagandet blir den rätta som man önskar.Nåväl - jag tackar för svar, och jag hoppas att frågan kommer att belysas fortsatt, och inte bara när det är en alliansregering. Den här frågan är alltid viktig, och jag menar nog att det trots allt redan nu har skett förändringar på en ganska som vi har att se fram emot resultaten av. Företagarfrågor liksom många andra frågor förändrar sig ju inte så snabbt i realiteten. har frågat mig om jag kan redovisa för vilken typ av interpellationer jag anser ska besvaras av statsministern.Det kan vara värt att påminna om de svar som vid liknande frågor tidigare avgetts i denna kammare.Riksdagens arbete med att granska regeringen och dess arbete är en viktig del i vårt parlamentariska styrelseskick. Därför är det för mig som statsminister självklart att från regeringens sida underlätta och möjliggöra denna granskningsprocess. Det är därför naturligt för alla regeringens ledamöter att delta vid såväl frågestunder och återrapporteringar som interpellationsdebatter.Till detta kommer viktiga arbete och möjligheten att ställa skriftliga frågor. Som statsminister sätter jag stort värde på dialogen med ledamöter vid statsministerns frågestund, som regelbundet hålls i kammaren.Låt mig därför konstatera att det inte har saknats möjligheter att framställa frågor eller att ta debatten med mig såväl vid frågestunder som under de omfattande utfrågningar som jag varit med om i inför Europeiska rådets möten och, som , vid återrapporteringar eller vid den granskning som jag är underställd i konstitutionsutskottet.Det är fortsatt regeringens mening att en aktiv dialog mellan riksdag och regering även framgent förblir en viktig del i vårt arbete.Interpellationsinstrumentet är en del i den dialogen. Att på förhand peka ut vilka interpellationer som kommer att besvaras av statsministern eller andra statsråd låter sig däremot av naturliga skäl inte göras. Det måste avgöras från fall till fall.Låt mig avsluta med att göra interpellanten uppmärksam på hur regeringens arbete är organiserat. Regeringen svarar gemensamt för den förda politiken. Därför är det inte avgörande vilket statsråd som besvarar en interpellation. Regeringen står gemensamt bakom fattade beslut och gemensamt bakom de svar som ges på interpellationer. Jag svarade tidigare på en interpellation om företagskonkurser. , som interpellerat, tycker inte att han har fått något svar. Då vill jag bara påminna om att jag tror att det är det svar han ger varje gång jag svarar på en interpellation. Och jag tror att det är så att inte gillar svaren. Det är det som är bekymret, inte att han inte får ett svar.När jag säger att konkurser är en del av marknadsekonomin menar jag faktiskt det, därför att en del av företagen inte har en verklig överlevnadsmöjlighet utan tvingas till konkurs. Jag vill upplysa om att också under den socialdemokratiska regeringstiden fanns konkurser. De var till och med fler än . Om vi tittar på statistik - och det är väl viktigare att vi tittar på än på enstaka månader, som hänvisar till - ser vi att beslutade tingsrätterna om 5 791 företagskonkurser. Det är en minskning jämfört med . Och det är det enda år där vi kan se att alliansregeringen faktiskt har spelat en viktig roll för vad som händer och sker.Sedan är det naturligtvis så att ju fler som startar företag, desto större risk är det också för fler konkurser. Om det sker i kombination med lågkonjunktur är det också så att risken för konkurs ökar. Därför tycker jag att det är viktigt att vi skapar ett så bra klimat som möjligt för att minska riskerna.Börje Vestlund ställer då frågan: Vad tänker regeringen göra för att minska antalet konkurser? Mitt enkla och korta svar är att göra det enklare, roligare och lönsammare att vara företagare med insatser på många områden, alltifrån sänkta arbetsgivaravgifter till sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare, förenklingar i regelverket och minskat sjuklöneansvar. Alla de här sakerna syftar ju till att öka möjligheterna för företagen att överleva.Jag vill också säga, som påpekade i sitt inlägg, att slopandet av förmögenhetsskatten spelar en viktig roll, därför att det handlar om finansiering. Har vi flera människor som behåller pengarna här hemma är det klart att det också finns möjligheter för fler företag att förlänga risktagandet. kan konkurser bero på att företagaren inte har tillräckligt kapital för att hålla ut . Det handlar inte minst om det område som är aktuellt, nämligen miljöteknikområdet. Där kommer man med ny teknik och nya idéer som har en möjlighet på marknaden men där man inte har tillräckligt med kapital för att orka hela vägen fram. Därför har också förmögenhetsskatten en koppling till konkursfrågan.Jag vill också hålla med om att det är viktigt att vi får en diskussion kring synen på företagande och synen på konkurs. är det så att många i samhället ser snett på dem som har hamnat i konkurs. Då ska vi veta att man kan drabbas av konkurs av många olika anledningar. Stora marknadsförändringar, ökad konkurrens, men också sjukdom eller andra saker kan finnas med i bilden kring en konkurs. Därför tror jag att det är väldigt viktigt att vi ändrar attityd till detta och inte utgår från att alla som går i konkurs är presumtiva fifflare. Väldigt många har ju ansträngt sig till det yttersta för att slippa en konkurs. Då ska man ha möjlighet till rekonstruktion och möjlighet att få komma igen.Det är därför som vi har tillsatt utredningen för att se över hur vi kan förbättra och samordna förfarandet när det gäller företagsrekonstruktioner, men också hur vi, som vi gör , kan förstärka rådgivningen så att företagen har en bättre överlevnadsmöjlighet. Enklare, roligare och lönsammare att vara företagare tror jag är en bra grund också för minskningen av konkurserna. Näringsministern säger att konkurser förekom även . Det var väl bra det, så har vi klargjort det. Då kan näringsministern också säga: Ni socialdemokrater var minst lika dåliga som vi. Framför allt var det fler konkurser. Vad berodde det på, näringsministern? Det kan man fundera över. Det kanske berodde på att det var en borgerlig regering som ställde till det ganska ordentligt i svensk ekonomi. Det var ju huvudsakligen därifrån som ett antal konkurser hängde kvar under ganska lång tid.Det jag anförde i min debatt om restauranger gällde faktiskt den perioden. Det fortsatte till i och för sig, men det var under den tiden. Sedan tog det tid att bygga upp ekonomin i vårt land. Jag tycker att det där är ett ganska fult sätt att hantera situationen på.När jag pratar om centerpartister och konkurser handlar det helt enkelt om att det finns en ledamot i riksdag som har startat ett företag för att sedan sätta det i konkurs, enbart av politiska skäl. Detta kan väl ändå inte vara det sätt vi ska använda konkursinstrumentet på. Om konkursinstrumentet ska användas ska vi ju använda det i de sammanhang som näringsministern beskriver, på grund av dålig lönsamhet, ökad konkurrens och så vidare.Problemet har ju varit att det från tid till annan - det finns en risk för det även den här gången - har varit väldigt lätt att gå i konkurs och väldigt komplicerat att göra företagsrekonstruktioner. Det är det som den här debatten handlar om. Varför har vi inte ett instrument för företagsrekonstruktioner på bordet? Vi borde ha haft det. Vi borde kanske ha haft det . Men varför har den här regeringen som är så kompetent, som älskar företag och som tycker att vi ska ändra synen på företagande inte kommit till skott med detta?Jag tror inte att man bara genom glada tillrop får företag. Ministern säger att man ska göra livet enklare, roligare och bättre för företagare. Jag tror ju inte att man bara genom goda tillrop får fler och bättre företag. Möjligen kan man få en positivare syn på företagande. Jag tror att hela den här kammaren är överens om att vi ska ha en positiv syn på företag och företagande. Jag tror inte att det finns något parti som avviker i den delen.Sedan tycker jag att det finns anledning att också svara på frågan om synen på företagande och framför allt på socialförsäkringssystemet. Ett sådant system hade vi kunnat ha på plats om inte den här regeringen hade valt att utse en helt ny utredning och ge helt nya direktiv till den utredningen. Man till och med sparkade utredaren för att man trodde att det var en annan person. Den debatten har vi också haft här i kammaren, herr talman. Det visade sig att det var fel person som sparkade.Jag tycker ärligt talat inte att jag har fått några svar på frågorna. När jag säger det säger att det är för att jag inte gillar svaren. Det är faktiskt mycket sällan man får svar av på de frågor man ställer, utan man får svar på någonting helt annat och som alltid den vanliga visan om hur fantastiskt duktig är. Det är alltid de svaren man får. Man får sällan svar på de frågor man ställer. Det är likadant i den här interpellationsdebatten. Jag vill tacka för debatten, och jag vill tacka näringsministern för svaret. Jag kan väl säga att jag tycker att ministern är fantastiskt duktig. Däremot är det inte alltid man kommer i mål så himla snabbt med förslag man lägger fram. Så kan det vara i politiken; ibland tar det tid.Jag sade i mitt förra inlägg att det är viktigt med förebilder men även att man har ett underlag för att kunna bli företagare. Jag menar att jobbskatteavdraget är någonting som är bra för människor som när en dröm om att bli företagare . De har möjlighet att få lite mer pengar att röra sig med och kanske stoppa in som ett möjligt kapital i ett nystartat företag. Det tycker jag är något väldigt positivt som alliansregeringen har bidragit till. Sedan får man väl ändå säga att jobbskatteavdraget också kan medföra att människor inte hamnar i personlig konkurs, för det finns ju människor som gör konkurs som inte är företagare.Låt mig säga en sak angående företagande. Det viktiga är att få rätt stöttning från början, så att det inte enbart är glädjekalkyler eller en bank som välvilligt ställer upp med lån och att man sedan fastnar efter bara . och jag diskuterade förut att det är viktigt att se att till exempel är rätt support och kommer med rätt ingångar för att man inte ska behöva hamna i situationen att konkurser uppstår, även om det kanske är en utopi att ingen ska hamna i konkurs.Jag ser ändå ljust på det här. Det finns så många företagare i som gör en god insats och som skulle kunna dela med sig av sina erfarenheter. Några av dem skulle kunna bli styrelseledamöter eller förebilder för nya företagare eller för skolelever, för all del, i deras utbildningar för att de ska kunna få en förståelse för hur det är att vara företagare i vardagen och därmed få en chans att göra rätt för sig, för det är jag övertygad om att samtliga medborgare vill. gör sig lite rolig över att jag jämför den nuvarande regeringen med den socialdemokratiska regeringen, att Socialdemokraterna var minst lika dåliga. Nej, sanningen är att den socialdemokratiska regeringen var mycket sämre för företagandet. Det visar sig också i den statistik som vi nu har att antalet företagskonkurser minskade , och det är det enda år som vi kan mäta.Det är lite intressant när säger att det var på grund av den förra borgerliga regeringen som ni inte hann göra någonting. Men om det tog för er att förändra politiken är det ju ingen av oss som kan tro att ni, bara för att ni skulle få på er, klarar att leverera bra lösningar för svensk ekonomi framöver. Klarade ni inte av att förändra saker och ting tror jag inte att man ska ha någon stor tilltro till att ni skulle klara det på heller.Det är klart att om man gör det enklare, roligare och lönsammare att vara företagare kokar det ned i en del konkreta åtgärder. Det är det som inte håller med om. Även om man säger i den här kammaren att man är för ett bra företagsklimat innebär det inte att det i konkret handling leder till rätt åtgärder. Låt mig nämna några saker.Förmögenhetsskatten - ni tycker ju inte att det är bra att avskaffa den. Ni tyckte det förut när ni satt i regeringen, men tycker ni inte det. Men förmögenhetsskatten har som jag sade en betydelse för att klara uthålligheten i ett företag om man behöver göra investeringar och behöver kapital för att klara det.Ni tycker inte om de arbetsgivaravgiftssänkningar som vi har gjort, som har minskat kostnaderna för företagen.Ni tycker inte om de skattesänkningar som vi har genomfört och jobbskatteavdraget, som ökar lönsamheten för den enskilde personen men också för de anställda i företagen.Mycket av de regelförenklingar som vi genomfört tycker ni heller inte om.Du gillar inte de svar som jag ger. Därför vill du inte höra dem och säger i stället att jag inte ger några svar.Jag tror att det är lika bra att svenska folket vet att vi har olika syn på vad som behöver göras för att förbättra företagsklimatet.Som är inne på är det viktigt med rådgivning och att få en bra start. Därför ser vi över hela vårt rådgivningssystem, så att det blir bättre samordnat och företagen får enklare att nå de institutioner som ska hjälpa till. Där behövs det mycket mindre sektorspolitik än . Vi har , vi har länsstyrelserna och vi har många andra som ger råd till företagen. Här tror jag att både offentliga och privata aktörer kan finnas med. Och vi behöver effektivisera och samordna rådgivningen.Till sist har vi tillsatt den här utredningen. Och det är så att om man ska genomföra den här typen av förändringar krävs det en utredning innan man kan lägga fram förslagen. Vi genomarbetar de olika förslagen så att vi får ett bra underlag som sedan kan gå ut på remiss. Utifrån det kan vi sedan skriva en proposition. Därefter kan vi fatta beslut. Det tar sin tid, men vi vill göra det grundligt och noggrant för att det ska bli ett bra resultat.Slutligen ska jag säga att i är synen på konkurser helt annorlunda än här i . I mångt och mycket tycker jag att den är sund, därför att om man har genomgått en konkurs har man blivit en erfarenhet rikare. De allra flesta är seriösa företagare som råkar ut för olika saker som gör att de hamnar i konkurs.