· GW10191 · 2008-12-16 15:20:02 — Jag får tacka för svaret som jordbruksministern har gett på denna interpellation som är ställd av . På grund av att inte kunde delta i den här interpellationsdebatten har jag fått förtroendet att ersätta henne.Frågan om djurskyddet, specifikt tävlingsdjurskyddet, i det här fallet travhästarnas skydd, har varit uppe i kammaren för diskussion förut. Det har också uppmärksammats via tv-medierna för inte så länge sedan. Man vittnade om de skador som visat sig uppkomma på hästarna, skador som jag, och andra har tagit upp i frågeställningar. Det är ett komplext problem att ta itu med, där ansvaret bollas mellan olika aktörer.Låt oss börja med att hästar startar i tävlingar i allt yngre år. Man kan verkligen ifrågasätta detta. Tävlingarna är tv-sända. De är direktsända. Starterna ska gå av stapeln . Ingenting får egentligen gå fel. Mycket pengar står på spel, och hästarna är verktygen för hela showen.Hästar är till sin natur fantastiska, lojala och samarbetsvilliga. Hästars försvarsförmåga är framför allt flykt, och hästar är rädda om sina ben. Det är just därför vi kan få dem att springa och hoppa. Genom träning blir de väldigt duktiga på att prestera än mer. För att hästar ger allt, är en rubrik som både skrämmer och fascinerar, en väl känd slogan.I blev det tillåtet att spela på hästar , men beslutet var omdebatterat. En motion från jordbruksutskottet om spel på hästar hade tidigare avslagits med hänvisning till att kapplöpningar var förenade med djurplågeri. har vi spel på hästar och en omsättning inom trav- och galoppsporten på - enligt uppgift 12 miljarder . Staten, kan man säga, får 1,3 miljarder i skatt från ATG.Måste det vara något fel på det här? Nej, det måste det självklart inte vara. Travsporten är ett stort folknöje. Det finns massor av hästintresserade människor bakom alltihop.Det ska också sägas att de flesta som ändå har hästar som ett stort intresse vill väl. De är duktiga, och de bryr sig. Ändå har vi ett spel på hästar med tillåten utrustning som tål att ifrågasättas. Vi har också en statistik som säger att hästarna mår uruselt i sina magar. En studie pekar på att av travhästarna har magsår. Det talas om utslagning av unga hästar som borde ha många friska år framför sig men som pressats för tidigt och för hårt, vilket nog kan sägas inte är förenligt med djurskyddslagstiftningen.Jordbruksministern säger i slutet av sitt svar att "det är svårt, för att inte säga omöjligt, att enbart genom lagstiftning, andra regelverk och kontroller komma till rätta med alla överträdelser av djurskyddsbestämmelserna". Det är helt säkert sant. Det är just därför dessa lagar och regler bör kännas möjliga att tillämpa. De ska vara trygga och hjälpa till, inte låsa fast ett felaktigt system.Även om regeringen har gett i uppdrag att se över arbetsordningen för banveterinärerna finns det flera problem som behöver belysas. Ett av dessa är den utrustning som tillåts användas och som skapar obehag och skador i vissa fall. Den behöver godkännas någonstans. Det här lämnade jag in en motion om , och jag hoppas att dess budskap når fram. Det behövs, som jag förstår, ett kritiskt granskande av systemet och, som sagt, en utredning om banveterinärernas ansvar.Vi vill gärna i det här landet tala om att vi har ett fantastiskt djurskydd och att vi är bäst i världen på djurskydd. Det är en förtroendefråga som lätt kan falla ihop. Det goda svenska djurskyddet ska gälla alla våra djur, även hårt tränade och presterande travhästar. Att unghästar tas till tävlingar i större omfattning är verkligen något som kan ifrågasättas. Trav- och galoppsporten har en lång tradition i . Sporten utgör också en betydande andel av hästsektorn i landet och genererar sysselsättning och tillväxt för samhällen men också på landsbygden.Själva tävlingarna och spelet är en, låt oss kalla det upplevelseverksamhet som intresserar många, både hästägare och tränare liksom personer som rent allmänt är intresserade av hästar och spel.Men det är av största vikt att tävlingarna och spelet bedrivs under ordnade former. Bland annat därför finns ett avtal mellan staten och hästsportens organisationer som reglerar ansvarsförhållandet mellan inblandade parter. Det är också, som framgår av mitt resonemang, av största vikt att djurskyddet beaktas vid tävlingarna. För det ändamålet finns rent konkret på våra banor tävlingsveterinärer som utför ett oerhört viktigt uppdrag, nämligen att tillse att djurskyddslagens krav efterlevs.I sammanhanget kan jag meddela att vi har för avsikt att se över djurskyddslagstiftningen. Låt oss kalla det för att modernisera den.Hur är det med utrustning och liknande? Låt oss konstatera att utgångspunkten för den nuvarande svenska jordbrukslagstiftningen är att djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Denna utgångspunkt gäller inte bara när vi talar om hästar och trav utan den gäller vid all djurhållning. som jag har sagt detta, låt oss också vara överens om och konstatera att det ständigt sker förändringar i djurhållningen och kunskapen om vilka behov som olika djur har och vilka sjukdomar som finns och hur de kan botas. För att ta hänsyn till ändringar i omvärlden och ny kunskap och erfarenhet som vi ständigt får är bestämmelserna i den djurskyddslagstiftning som vi har generellt utformade. De syftar till att täcka upp olyckor och andra typer av situationer. Den typen av lagstiftning som vi har på ganska många områden kallas för ramlagstiftning. Den är tänkt att kunna tillämpas på olika situationer utan att man för den skull kan reglera i lag allt som gäller saker och utrustningar som får användas, ålder och liknande för djur. Detta beror på att kunskapen förändras och ökas hos oss, och vårt förhållande till och användning av djur ändras över tiden. Då kan vi inte hålla på och ändra lagstiftningen . Precis som ministern sade i sitt svar på interpellation får djur enligt 17 § djurskyddslagen inte användas vid tävling och inte heller tränas på ett sådant sätt att de utsätts för lidande. Det är, precis som ministern säger, otroligt tydligt.På samma gång kan man begripa att det är svårt att alltid göra rätt avvägningar och att det ibland blir fel när vi människor använder djur i våra egna syften. I den här diskussionen måste man väga in att det är stora pengasummor som florerar. När slaget står om stora pengasummor är det mycket viktigare och mer avgörande att det finns ett system som kan ge rättvisa och skydd. Om systemet brister är det i stora delar en politisk fråga.Hur uppdraget är utformat till har jag inte kunskap om, men jag hoppas att det inte stannar vid en arbetsmiljöfråga för veterinärerna utan att det gör det möjligt att efterleva 17 § djurskyddslagen - även för tävlingshästar.På majoriteten av travbanorna som finns i finns kliniker som borde vara mer tillgängliga. Om man kommer fram till att banveterinärerna ska vara en djurskyddsvårdarresurs och att det finns välutrustade kliniker på banorna borde det också vara logiskt att dessa veterinärer skulle kunna vara utbildade i traumatologi och akutmedicin och ha tillgång till klinikerna. Det finns en del att göra.Det som också har diskuterats tidigare - bland annat debatterade jordbruksministern och jag det - är möjligheten att förbättra djurskyddet med hjälp av de avtal som skrivs mellan staten och Aktiebolaget och Galopp. Jag har förstått att det är på gång igen. Avtalet ska skrivas om vid årsskiftet.Min avsikt med att diskutera alla dessa områden inom travet och djurskyddet är att det går att tänka till och genomföra förändringar. Det är just det jag vill att ministern ska utnyttja hela sin ministerroll i detta arbete till. Hur ska vi skydda djur när deras intressen kanske står i konflikt med andra intressen, till exempel ekonomiska intressen? Den konflikt som kan uppstå mellan djurskyddsintresset och ekonomiska drivkrafter vet jag, genom mina medarbetare, övervägdes redan den gången vår nuvarande djurskyddslagstiftning utformades.Jag har tidigare berört att djurskyddslagstiftningen drar sin gräns för vad som är tillåtet och otillåtet vid att djur inte får utsättas för onödigt lidande. Denna grundidé gäller för djur både när det ekonomiska intresset utgör ett av de grundläggande skälen till att man innehar djuret i fråga och självklart för andra djur, till exempel djur inom den vanliga animalieproduktionen. Naturligtvis gäller lagen också för tävlingshästar.Låt mig också på den punkten igen påpeka för att vi har fått en utredning om banveterinärernas situation. Vi ska under den kommande våren lägga fram en proposition som bland annat kommer att behandla förslag som finns i denna utredning.Vad beträffar avtal mellan staten och organisationer på området är de just nu föremål för överväganden. Såvitt jag känner till är de ännu ej klara och undertecknade. Av det skälet kan jag inte avslöja vad de eventuellt kommer att innehålla, men självklart för jag in de aspekter som ligger på mitt bord - däribland djurskyddsaspekterna vid tävlingar med djur. Precis som jordbruksministern säger ställer vi oss alla bakom att lagen ska gälla. hör vi talas om och ser att det finns brister. Där står vi.En del är detta avtal som omnämndes i den debatt vi hade i kammaren . Jag frågade jordbruksministern om att ställa krav på djurskyddet i kommande avtal mellan staten och trav- och galoppsporten. Jag fick ett svar om att de synpunkter som jag då framförde skulle ministern ta med sig i kommande diskussioner om ett nytt avtal. Jag utgår från att det sker.Jag hoppas att det leder till resultat. Det resultatet ska handla om att visa ansvar, vilket hästar, banveterinärer och den travsportintresserade befolkningen ska kunna kräva av riksdag och regering. Det är inte meningen att hästar under hård press ska få skador i munnen, lida av magsår eller pressas till något de inte är färdiga för. Trav är inte hästens naturligt snabbaste gångart. Ändå vill vi att de ska trava fortare och fortare utan att gå över till den snabbaste gångarten galopp.Vi använder checkremmar, tungband, huvudstång, jordbländare, pullburk - allt för att hästen ska hållas i de vinklar som vi anser är viktigast. Hästarna drivs på med tömmar och spö, och de drar en sulky med kusk efter sig som de ska hålla balansen och helst vinna. Det är inte lite vi kräver.Jag tror att samhället utgår från att det är möjligt att leva upp till djurskyddslagen, och samhället och allmänheten kommer att utkräva att det finns en trovärdighet i att vi lever upp till att hantera djuren med omsorg även om det är fråga om travsport med höga insatser av pengar. Jag ser fram emot de förslag som är utlovade i den kommande propositionen. Jag måste återigen påpeka, och poängtera, att utgångspunkten i den svenska djurskyddslagstiftningen är att djur ska behandlas väl. De ska dessutom skyddas mot onödigt lidande och sjukdom - detta apropå diskussioner om utrustning och annat. Vi kan inte i lag specificera allt utan vi måste ha generella lagstiftningar. Detta beror på att utvecklingen är som den är, det vill säga ganska snabb på vissa områden vilket gör att nya saker kommer till och andra ibland försvinner.Därtill vill jag poängtera att håller på med en utredning om banveterinärernas situation. De kan göra en del saker på verksnivå och myndighetsnivå. Andra saker kommer vi att behandla i samband med den proposition som är under utarbetande just nu och som vi har för avsikt att lägga fram för under kommande vår. Jag förutsätter att vi i den propositionen kan komma med förslag så att vi kan enas om de här frågorna, för jag tror att vi alla vill våra djur väl. Vi vill att de ska prestera bra på olika och alla områden, för det är en av grunderna till att vi har djur. Då är det bara så enkelt att friska och sunda djur presterar bättre än djur som inte är friska och sunda.Allra sist: Avtalet mellan staten och travets organisationer är ännu inte klart. Det är ett sätt att föra in den här diskussionen i nu omdebatterad sport. Men det finns också andra tillfällen då jag gör det, eftersom jag har förmånen att träffa de här organisationerna i lite olika sammanhang.Tack för interpellationen! Det är en viktig fråga. har frågat mig hur det gått med upphandlingen av grundläggande betaltjänster för äldre och funktionshindrade och vad jag har vidtagit för åtgärder i saken, hur jag bedömer att framtiden ser ut för dem som bor i glesbygd och som inte kan ta sig till tätorten för sina bankärenden, även om tätorten ligger något närmare än från hemmet. har även frågat mig om jag är beredd att se till att beslutet om vilka orter som ingår i avtalet om tillhandahållande av betalningsförmedling och uttag av kontanter ändras så att det kan gälla i hela vårt land, inte enbart delar därav. Slutligen har frågat mig hur jag och regeringen kommer att agera för att säkerställa alla medborgares tillgång till rimlig samhällelig service oavsett bostadsort.Den grundläggande kassaservice som tidigare tillhandahållits av genom har ersatts av ett statligt åtagande. Det politiska målet är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Med grundläggande betaltjänster avses bland annat betalningsförmedling och uttag av kontanter. Dessa tjänster ska huvudsakligen tillhandahållas av marknadens aktörer. Det statliga åtagandet omfattar endast de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. I dessa orter och områden har () genomfört en upphandling. Staten har också ansvar för att upphandla grundläggande betaltjänster för äldre och funktionshindrade i landsbygd, oavsett var man bor. I de orter och i den landsbygd som inte omfattas av upphandlingen får enskilda använda de betaltjänster som tillhandahålls av marknadsaktörer, till exempel av banker eller av dagligvaruhandeln.Den upphandlade servicen på orterna består av möjligheten att betala räkningar med kontanter och kort samt uttag av kontanter från kort och från plusgiroavi. Tjänsterna som är upphandlade i landbygdsområdena ger möjlighet att via lantbrevbäraren ta ut kontanter via plusgiroavi samt betala räkningar med kontanter.Efter att vi senast debatterade den här frågan har även upphandlingen för dessa tjänster till äldre personer och personer med funktionsnedsättning i landsbygdsområden blivit klar. I bägge fallen är det Icabanken och Kuponginlösen som PTS har tecknat avtal med.Inför upphandlingen gjorde PTS en omfattande behovsanalys inklusive en kartläggning av de orter och den landsbygd som skulle omfattas av upphandlingen. Som en del av detta arbete skickade PTS ut en enkät till alla länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan med frågor om avstånd till service, antal boende i mindre orter och områden med mera. PTS har också inhämtat synpunkter och underlag från (), med flera. GBV:s och PTS analys visade att av befolkningen hade mer än 30 kilometer till närmaste bankkontor. Baserat på flera ytterligare faktorer har PTS bedömt att detta är en lämplig avståndsmässig avgränsning för upphandlingen. Jag finner inte skäl att ifrågasätta PTS bedömning, som enligt vad jag erfarit bygger på ett genomarbetat underlag.Riksdagen har beslutat att de grundläggande betaltjänsterna huvudsakligen ska tillhandahållas av marknadens aktörer. Statens ansvar avgränsas till att tjänsterna tillhandahålls på de orter och den landsbygd där behovet inte tillgodoses av marknaden. Som ansvarig minister anser jag att denna inriktning fortsatt ska gälla. Jag anser därför inte att det statliga åtagandet ska utökas till att omfatta hela landet, på det sätt som efterfrågar.Jag har full förståelse för att många är oroliga med anledning av den förändring som just påbörjats, och jag är angelägen om att det nya systemet kommer att fungera. Regeringen har också gett länsstyrelserna i uppdrag att bevaka att de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. I länsstyrelsernas uppdrag ingår särskilt att bedöma tillgängligheten till tjänsterna både för äldre personer och för personer med funktionsnedsättning. Skulle det vid återrapporteringen visa sig att tillgängligheten i någon del inte motsvarar det statliga ansvaret kommer jag naturligtvis att överväga nödvändiga åtgärder.