· GV10677 · 2008-06-10 13:55:44 — vet vi att långtidsarbetslösheten bland unga män har ökat på många håll i landet.Jag måste ställa frågan: Varför är det viktigare att lägga pengar på hushållsnära tjänster än att stimulera arbetskraft till basindustrins underleverantörer? Vad är det som ger mest nytta för bnp, för tillväxten och därmed för välfärden? Vad är det som skapar mest rättvisa och möjligheter?Det spelar ingen roll hur enkelt det är att anställa om den kvalificerade arbetskraften saknas. Jag delar mina kamraters synpunkter här. Det är cyniskt att tala om att arbetskraften blir billigare. Det handlar om kvalificerad arbetskraft och yrkesarbetare som ska utföra ett viktigt jobb.Monica tog också upp att företagsförlagd utbildning är en klassfråga. Det är inte bara fråga om det. Det är också en fråga om små och större företag. De små företagen har naturligtvis mindre förutsättningar att avsätta arbetsledare och handledare för att lära ut jobbet på den dyra maskinen eller den dyrare investeringen. Därför uteblir det företagsförlagda lärande som uppenbarligen är nödvändigt även om vi har ett utbildningssystem.Det är därför obegripligt för mig att inte arbetsmarknadsministern och regeringen ger större möjligheter att göra en armkrok med näringslivet om det som skulle kunna vara en varvad utbildning, det vill säga en varvning mellan arbete och praktik.I min interpellation har jag också tagit upp att regeringen åtminstone kunde kompensera de riktigt små företagen för den arbetsgivaravgiftshöjning som man åsamkade dem det första man gjorde när man tillträdde. ser jag att har bestämt sig för att det nog är en bra idé att sänka arbetsgivaravgiften för små företag. Delar statsrådet den uppfattningen? Företagen skriker efter arbetskraft. Vi hör om hur Arbetsförmedlingen kan ha svårt att förmedla arbetskraft. Jag vill i detta sammanhang peka på en ofta förbisedd rekryteringsbas - något som vi har diskuterat tidigare i kammaren . Jag tänker på de sociala företagen. Där finns arbetskraft som med rätt stöd och hjälpmedel och kanske med stöd av arbetsbiträden kan göra viktiga insatser på en arbetsplats.Jag har som exempel Medvind. Det är ett företag i . I detta sociala företag har det fungerat så att många av de anställda har kunnat slussas vidare till det stora företaget . Det är ett mycket gott exempel på socialt företagande.Jag känner till arbetsmarknadsministerns och regeringens positiva inställning till de sociala företagen. Jag hoppas att de aviserade regelförenklingarna kan medverka till att de sociala företagen ökar i antal och också att företagare runt om i förstår att här finns en rekryteringsbas för att skaffa anställda till en mängd olika yrken. Jag håller med på den sista punkten. Vi har pratat om detta tidigare. Jag menar att de sociala företagen, frivilligorganisationer och andra är bra steg tillbaka till arbetsmarknaden för alla dem som Socialdemokraterna lämnade utanför.Låt oss gå tillbaka till grundfåran i denna interpellationsdebatt. Vi har 90 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder just . Även efter våra neddragningar har vi av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är en av de högsta siffrorna i världen. som vi gjorde neddragningen har den totala långtidsarbetslösheten sjunkit. När man räknar ihop andelen öppet långtidsarbetslösa med personer i Amsåtgärder har den siffran sjunkit med över 20 000 personer.Tidigare har vi låst fast personer i olika Amsåtgärder. I stället har man , med en arbetsförmedling som är fokuserad på att förmedla arbete, fått en möjlighet att komma tillbaka i arbete, få en lön och få en arbetsgemenskap och en framtid att se fram emot.Vi ändrar också utbildningssystemet för att få en bättre koppling, som jag förut nämnde, mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Där välkomnar jag den diskussion vi hade förut om lärlingsutbildning, yrkespraktik och annat. Jag tror, liksom några av mina meddebattörer, att det är viktiga inslag. Vi kan och ska ha dem i de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, men vi ska också se till att det finns mer av detta i utbildningssystemet i stort. Det blir alltid mycket dyrare att reparera brister i utbildningssystemet i arbetsmarknadspolitiken än att göra rätt från början.Det ska löna sig att jobba, säger vi. Då säger att det är låglönepolitik. Det gör mig lite förfärad, för det visar att ni har övergivit och fortsätter att överge arbetslinjen. Det är klart att det ska löna sig att jobba!Sven-Erik svarade i Kommunalarbetaren på frågan vari det nya i socialdemokratisk jobbpolitik ligger: Egentligen är det inte så mycket nytt i sig.Nej, just det. Det verkar vara samma brist på jobbpolitik som ni tänker gå till val på 2010 som ni gick till val på 2006. Vår framgångsrika jobbpolitik där utanförskapet kommer att minska med 200 000 står i kontrast till en Amspolitik som vi har sett tidigare där man låser fast personer i olika arbetsmarknadspolitiska utbildningar med låg effektivitet.Faktum är att utanförskapet minskade dramatiskt. Arbetslösheten har inte varit så här låg . Sysselsättningen har inte varit så här hög . Antalet arbetade timmar i ekonomin har inte varit så här stort sedan vi började mäta på 60-talet.Frågan som vi kommer tillbaka till är hur vi hanterar bristyrkesproblematiken. Det är en viktig och väsentlig fråga. Jag noterar att Socialdemokraterna tycker sig kunna lösa detta med Amsutbildning. Det är väl en del av svaret. Det är därför vi har 90 000 personer i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program. Men det räcker inte. Vi måste dessutom jobba mer med att få ett utbildningssystem som kopplar bättre till arbetsmarknaden. Vi måste se till att vi får ett förbättrat samarbete mellan arbetsförmedling och arbetsgivare och kanske dela på kostnader, sätta upp gemensamma projekt och annat. Vi måste också se till att vi gör det fortsatt mer lönsamt att arbeta och billigare och enklare att anställa. Därför har vi till exempel sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar med 9 miljarder för att göra det billigare och enklare att anställa ungdomar. Det blir väldigt mycket upprepning från sida. Han verkar tro att om han säger tillräckligt att regeringen har en jobbpolitik så tror folk det till slut. Men folk är inte så lättlurade som tror. Det är jättebra att vi har haft en högkonjunktur. Det är fantastiskt! Vi ska utnyttja det och vi är fortfarande inne i en någorlunda bra tid.Men vi pratar om framtiden . Vi pratar om de prognoser som tyvärr visar att tillgången på arbete kommer att minska och att arbetslösheten kommer att öka redan nästa år.Arbetsmarknadsministern behöver ta dessa signaler på allvar. Därför är det så tragiskt när säger: Vi har gjort jobbpolitiken. Nej, ni har lyckats rida på högkonjunkturen. Det är jättebra att vi har haft en högkonjunktur. Men det har inte varit till gagn för de arbetslösa att de har fått ett jobbskatteavdrag. Det är inte det som har gjort att de har fått ett jobb, utan det är att det har gått bra för företagen. Det måste vi se till att det även fortsättningsvis gör. Vi måste se till att man har råd att anställa och inte göra som den borgerliga regeringen och sänka skatterna med 70-80 miljarder för de mest välbeställda, vilket gör att kommuner och landsting inte har pengar att ha folk anställda och öka servicen till kommuninvånarna när vi väl går in i lågkonjunkturen. Det kommer också att öka på arbetslösheten när vi går in i nästa lågkonjunktur.Jag har inte blivit klokare av denna debatt. Jag ville att arbetsmarknadsministern skulle ta sitt förnuft till fånga och säga att man skulle fundera ut hur man ska möta den kommande lågkonjunkturen. Men har kört huvudet i sanden. Man får hålla igen så att man inte tappar fattningen och blir väldigt arg och irriterad. Men ska inte få mig dithän, även om jag tycker att det är magstarkt att gång efter annan under de timmar vi har debatterat olika ärenden hänvisa till en artikel i där lär ha sagt: Inte så mycket nytt i sig. Men han kan inte ha svarat så på varenda fråga vi har debatterat! Jag tror inte på det, även om jag kan tro på raderna i Kommunalarbetaren.Alla våra motioner, interpellationer och frågor - har sagt att det bjuds på tårta vid var hundrade - beror på att den politik som bedriver inte gillas. Det finns all anledning att ha frågor kring den. Ytterst handlar det om ett människovärde.Visst ska det löna sig att jobba. Men det ska vara bra jobb. Det ska vara välavlönade jobb - även om det är så att lönebildningen inte direkt görs här utan av arbetsmarknadens parter. Vi ska ha bra arbetsmiljö. Vi ska ha trygghet och rättvisa. Vi ska ha en a-kassa värd namnet. Vi ska ha en arbetsmarknadsutbildning och kompetensutveckling som fungerar. Det har ni medverkat till att skära ned, och det är vi såklart frustrerade över.Det kanske inte är så mycket nytt i sig, men det ni har dragit ned på är så himla mycket, och det måste byggas upp igen för att skapa en trovärdighet. När det gäller den trovärdigheten har tyvärr försatt sig i en situation att han inte kan vidareutveckla den efter debatten . Trots det - trevlig sommar! När jag har besökt företag är det inte stående ovationer över regeringens politik jag har mött. De undrar försynt och enkelt varför inte kompetensråden finns kvar - den där organisationen som länsarbetsnämnden så förträffligt höll i och där företagarnas företrädare, länsarbetsnämnden och fackliga organisationer kunde diskutera, planera och genomföra exempelvis utbildning till bristyrken.Det finns till och med de som säger till mig: Om det nu är en sådan efterfrågan på arbetskraft att det inte behövs några stimulanser - varför är då regeringen beredd att stimulera och subventionera direktörernas hushållsnära tjänster men inte deras företags arbete med utbildning av arbetskraft? Vari ligger logiken? Var ligger rättvisan? Och var ligger siktet på tillväxt och därmed välfärd?Företagarna undrar om regeringen är intresserad av företagsamhet i hela landet. Vi vet att lönsamheten kan skifta och att det krävs ett oerhört hårt arbete av de små företagen. Det gäller att både samarbeta och samverka för att ta hem större order från en större industri, vanligtvis inom basnäringen.Det har nått mig att det är ett nytt på gång med utropet: Regeringen gör inget! Jag håller med. blev intervjuad i tidningen . Han fick då frågan: Vari ligger det nya i socialdemokratisk jobbpolitik? Han svarar: Egentligen är det inte så mycket nytt i sig. återupprepar det med sin beskrivning.Det visar den här debatten på ett tydligt sätt, tycker jag. Samma gamla Amspolitik står i kontrast mot en effektiv jobbpolitik där arbetslösheten nu har sjunkit snabbare än i något annat industrialiserat västland . Arbetslösheten har inte varit så här låg . Sysselsättningen har inte varit så här låg . Antalet arbetade timmar i ekonomin slår alla rekord sedan man började mäta i början av 60-talet.Över 200 000 personer lämnar det utanförskap som ni lämnade efter er och kommer i ett arbete under den här mandatperioden. Det är personer som har stått långt utanför arbetsmarknaden och som har en möjlighet att få en lön att leva på. De får en arbetsgemenskap att känna trygghet i och en framtid att se fram emot.När med darr på stämman pratar om människovärde undrar jag om det var det människovärdets sida som hon stod på när ni lämnade efter er var femte svensk i arbetsför ålder i utanförskap. Det var 100 000 ungdomar - den högsta ungdomsarbetslösheten i hela - som ni lämnade efter er. Var det människovärdigt? Mitt svar på den frågan är nej.Det är därför vi måste göra det vi gör för att se till att fler får en möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Vi kan naturligtvis diskutera exakt hur många som ska delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det gör jag gärna. är det nästan 90 000 personer som deltar i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och i olika program. Det är av arbetskraften - en av de högsta siffrorna i . Ert svar på utanförskapsbekämpningen är att lägga på ytterligare ett par tusen, och sedan är det löst. Det är åtminstone det jag har förstått av debatten.Jag tackar och önskar en glad sommar!