· GV10805 · 2008-08-28 19:28:36 — har frågat mig om jag avser att närmare utreda bristerna med instegsjobben och, vid behov, låta ompröva denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd. Ytterligare en fråga ställer är vilka initiativ jag är beredd att ta för att korrigera den skeva könsbalans som instegsjobben rymmer.Jag har alltsedan instegsjobben infördes noga följt utvecklingen. När jag i en annan interpellationsdebatt kommenterade den svaga utvecklingen av antalet personer som anställts med hjälp av instegsjobb informerade jag också om den diskussion som då pågick inför en förändring av regelverket.Den 1 juni genomfördes flera förändringar, och villkoren för instegjobb ändrades i olika avseenden. Både den tid inom vilken instegsjobb kan beviljas en nyanländ efter uppehållstillstånd och den period under vilken stöd kan lämnas till arbetsgivaren förlängdes. Ersättningsnivån till offentliga arbetsgivare höjdes till samma nivå som gäller för privata arbetsgivare. Kravet på arbetsgivaren att lämna en plan till Arbetsförmedlingen för hur handledningen kommer att ske togs också bort. Kravet på handledning kvarstår dock.Kort tid har gått efter att förändringarna genomfördes. Det är ändå roligt att kunna konstatera att de har haft mycket god effekt. har antalet personer som anställts med hjälp av instegsjobb ökat . Detta har dessutom skett när programvolymerna vanligtvis uppvisar en rätt blygsam utveckling.Men det finns utrymme för många fler instegsjobb. I den rapport om instegsjobben som Arbetsförmedlingen lämnat till regeringen kommenteras det problem tar upp med obalansen mellan kvinnors och mäns deltagande. Arbetsförmedlingen menar att en jämnare könsfördelning bör kunna uppnås i och med att ersättningen höjts inom den offentliga sektorn där många kvinnor är sysselsatta. Arbetsförmedlingen har för avsikt att särskilt följa och analysera den kommande könsfördelningen inom instegsjobben.Jag vill i sammanhanget också påminna om de möjligheter som nystartsjobben inneburit för många arbetslösa invandrare. av dessa anställningar har gällt utrikes födda. Det är också glädjande att utrikes födda svarade för nästan hälften av den samlade sysselsättningsökning som ägde rum mellan och 2008.Skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet är dock fortfarande alltför stora mellan utrikes och inrikes födda. Regeringen återkommer i anslutning till budgetpropositionen med en samlad strategi för integration.Mot bakgrund av de genomförda regeländringarna för instegsjobben ser jag inget behov av att ytterligare ompröva åtgärden. Jag kommer även fortsättningsvis att noggrant följa utvecklingen såväl mer generellt som när det gäller kvinnors tillgång till instegsjobb. Jag har en reflexion som hänger kvar från den förra debatten: Littorin är inte alltid den mest renhårige debattören heller. I det här svaret kring instegsjobben väljer han själv att prata om integrationen på arbetsmarknaden i vid mening. Visst är det så att de här debatterna ibland vidgas och blir lite större än bara just sakpolitiken, till exempel instegsjobben som de här frågorna handlar om. Men jag har inga problem med att Littorin gör det. Jag tycker att det tillhör debatten att inte fastna i reglerna och i de små detaljerna, även om de kan vara viktiga.Instegsjobben var som sagt det stora flaggskeppet för att lösa integrationen på arbetsmarknaden. Man kan väl nu när det har gått säga att det är ett totalt misslyckande. Instegsjobben som skulle vara det viktiga första steget för många in på arbetsmarknaden skulle också vara ett sätt att stärka nyanländas kunskaper i svenska. Men det är inte bara det. Nystartsjobben som skulle innebära en ny start för människor som stått utanför har inte gett en varaktig effekt för många människor. Väldigt få har jobbet kvar efter det att subventionen avslutats. Det är samma sak med garantierna, som definitivt inte garanterar vare sig jobb eller utveckling.Jag och Littorin hade en debatt om instegsjobben , ungefär vid . Då lyfte jag fram en rad av de här farhågorna, från att man inte fick möjlighet till språkträning i tillräcklig utsträckning till skevheten i subventioner som fanns mellan privat och offentlig sektor. På en rad av de här frågorna fick jag då ett oerhört märkligt svar. Då var Littorin på ett helt annat humör. Han var väldigt stöddig och kaxig. Konjunkturen var en helt annan också. Därför kunde han stå här och säga att det där löser sig. Det kommer att fungera. Det är en ny insats. Låt oss se framtiden an. Det kommer att funka väldigt bra.De farhågor som jag då lyfte fram var för övrigt inte gripna ur luften. Det var sådant som kompetenta arbetsförmedlare flaggat för.Nu har den borgerliga regeringen rättat till ett par stycken av de här skevheterna. Men är instegsjobben ett fiasko, trots det Littorin gör gällande i sitt svar. Jag tycker att det är tragiskt att Littorin i det här läget, i stället för att faktiskt medge det och säga att vi noga ska granska det här och ändra det därför att det inte funkar, det verkar inte bita, det löser inte den stora, viktiga och allvarliga frågan kring integrationen på arbetsmarknaden, ägnar sig åt att med siffror tricksa bort hur det i själva verket är. Han säger att det har varit oerhört framgångsrikt , fler. I mitt nästa anförande kommer jag att återkomma till den siffran.Men jag vill ställa en fråga kring detta. Många av dem som får instegsjobb hamnar i branscher där de inte får språklig träning. De arbetar som städare, i varuhus, i lager där de inte får möta andra som pratar svenska språket. Vad vill Littorin göra åt det? Den bästa förbättringen det här landet kunde få skulle vara om vi kunde få byta regering före 2010.Nej, Littorin, vi har bara haft en debatt tidigare om instegsjobben, inte flera debatter. Det var bara en debatt och den var precis vid den här tidpunkten. Hade Littorin då valt att lyssna på mig och de farhågor som jag då lyfte fram hade vi inte tappat . Då hade en del av de här förändringarna kanske gjorts redan då och lett till att fler haft möjlighet till instegsjobb.Jag tror att de här förslagen kom från fel läger. Då gick ju konjunkturen bra. Allt gick så prima och så himla bra. var för räddhågsen och litade inte på den borgerliga regeringens förmåga. Vi har sett vart det är på väg . Arbetslösheten är på väg att öka . Jag tycker att frågan om integrationen på arbetsmarknaden är synnerligen allvarlig och ska tas på större allvar. kanske det finns bra idéer på andra sidan, Littorin.Nu är det så att vi har kommit till konjunkturens topp och säkert också till sysselsättningstoppen. Vi har inte högre sysselsättning nu än , säg 2001. Då hade vi ungefär samma sysselsättningsnivå som . kommer arbetslösheten att öka.Det är sant, det ska jag ge Littorin rätt i, att när det går bra i en konjunktur, när arbetslösheten minskar, sysselsättningen ökar är det de grupper som har en svag position på arbetsmarknaden som drar fördel av det. Det är därför man kanske har kunnat se att sysselsättningsfrekvensen bland utrikes födda ökat lite fortare under den här konjunktursvängningen än för andra grupper, inrikes födda till exempel.Men det omvända finns också. när det vänder, nu när arbetslösheten kommer att börja öka och sysselsättningen kanske till och med minskar är det de här grupperna som ryker först från arbetsmarknaden. Det tycker jag är oerhört allvarligt. Frågan borde behandlas mer seriöst än Littorin gör.Den andra delen rör sig om siffrorna. Jag tycker att det är mer renhårigt och mer ärligt att faktiskt säga som det är i stället för siffertricksandet med att på något sätt ge sken av att väldigt mycket har hänt. Man säger att fler har fått instegsjobb och att antalet ökar. Man ger sken av att det går så himla bra . Det verkar som om det är den nya given från den borgerliga regeringen. Det är inte bara Littorin som tricksar. Vi har andra ministrar som har hängts ut på senare tid.I juli hade vi de facto 1 274 stycken som hade instegsjobb, och det är inte bra. Det är ett misslyckande. Av dem var 338 kvinnor. Det är inte bra. Det är ett misslyckande.Littorin hänvisar i sitt svar till att Arbetsförmedlingen nu tror att med den förändring som har gjorts kommer man att jämna ut den här skevheten. Jag vill fråga Littorin om han tror på att detta kommer att jämna ut. Jag frågar inte vad Arbetsförmedlingen tror utan vad han tror och om han är beredd att vidta flera åtgärder för att lösa den så viktiga frågan för och framtid. Om syftet med den samlade politiken är att förbättra integrationen måste man också ta hänsyn till de 34 000 personerna med utländsk bakgrund som har fått ett jobb . Det är mer än dubbelt så mycket i andel räknat som arbetskraften totalt sett - eller att av nystartsjobben har gått till personer som är utrikes födda.Mycket kan man säga. Syftet med politiken är naturligtvis en strukturellt riktig sammansättning. Avsikten är att den ska dämpa nedgången när det bli lite sämre tider och öka uppgången och få den att komma snabbare när det är lite bättre tider. Därför är det så oerhört glädjande att 175 000 personer har lämnat utanförskapet, och det är den största minskningen i någon ekonomi som vi kan se någonstans i världen under efterkrigsperioden.Men jag ska ge rätt i att det naturligtvis är för kackigt - om man får uttrycka sig så i talarstolen - för dåligt, för lite. Det var därför vi genomförde de förändringar vi gjorde för att se till att öka möjligheterna för fler att få kombinationen sfi och arbete. Jag är naturligtvis glad att det har tagit fart, trots att det har varit drygt två och en halv sommarmånad . Jag hoppas på, och utgår från, att det nu blir fler som har möjlighet att få ett instegsjobb och att det blir en jämnare könsbalans. Naturligtvis är också den siffran för dålig.Om har ytterligare några bra idéer, synpunkter, förslag till förbättringar, annat än att byta regering - det kommer jag inte att efterfölja - ska vi naturligtvis lyssna på det. Jag är helt övertygad om att man måste ha en osentimental inställning till de verktyg man har. Målet är viktigare än de enskilda instrumenten. Kan man förbättra ska man det. Vi tänker fortsätta att ha den typen av inställning. Det är därför vi gjorde förändringarna i början av juni.Om avsikten med den samlade politiken är att förbättra integrationen vill jag peka på de 34 000 personer med utländsk bakgrund som har fått ett jobb . Det är naturligtvis det mest glädjande. De 175 000 som har kommit ut ur sitt utanförskap handlar om att man nu har börjat räkna på ett annat sätt än med de siffror man använde i valrörelsen. Var försvann det breda utanförskapet och den breda arbetslösheten?Jag ska ge Littorin ett par råd på vägen om integration på arbetsmarknaden. Det håller på att mejslas fram en ny moderat politik på området. Jag kunde läsa en debattartikel av migrationsministern, och en kollega från om hur de såg på frågorna. Jag läste något anmärkningsvärt. De tre sade att det fanns områden där de accepterade att människor passivt kunde lyfta bidrag. Det är oerhört anmärkningsvärt att det skulle vara på det sättet. Jag vet inte hur det är i , om folk från andra länder passivt får lyfta bidrag. Om det är så är det synnerligen allvarligt. Det är så med alla våra system - a-kassa, introduktionsersättning, försörjningsstöd - att det finns krav på motprestation. Men det kan vara så att här i bedriver en helt annan linje.Det som insinuerades i artikeln är att man i sfi vill införa andra obligatoriska moment om värderingar och jämställdhet. Ja, människor i vårt land måste veta hur det funkar och vilka spelreglerna är. Men det stora problemet med sfi är att vi har haft för mycket av katederundervisning och för lite av arbetsmarknadsinriktning och introduktion i arbetslivet. Om detta är planerna vädjar jag till Littorin att motverka dem. Jag vill bara korrigera på en punkt. När vi pratar om 175 000 personer i utanförskap som har kommit tillbaka är det fråga om exakt samma beräkningsgrund som har använt sig av när vi började ta den fajten med Socialdemokraterna.I övrigt vill jag naturligtvis välkomna till fler debatter och inspel i just den fråga interpellationen handlar om. Hur ska vi kunna förbättra integrationen för våra utrikes födda? I grunden - det tror jag är en uppfattning som och jag delar - är det naturligtvis helt oacceptabelt att så många med utländsk bakgrund står kvar i detta utanförskap. Vi måste se till att de kommer in, har en möjlighet att, liksom många av oss andra, ha ett arbete att gå till och en lön att leva på. Det är självklart att det är så. Hade vi haft samma arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda som bland oss andra hade vi haft över 100 000 till i arbetskraften. Det måste vi se till att gå vidare med.