frsrdg · GW04RRS1 · 2008-08-27 00:00:00 — Detta är en sådan väsentlig händelse efter räkenskapsårets utgång som myndigheten ska redogöra för. Avsaknaden av denna information innebär att årsredovisningen inte är rättvisande. (Invändning i revisionsberättelsen) för (dnr 32-2007-1223) för har väsentliga fel i årsredovisningen. Myndigheten har använt räntekonto och lån i Riksgälden i strid med regeringens beslut i regleringsbrevet. (Invändning i revisionsberättelsen) Granskningsrapporter sedan årliga rapporten har publicerat 28 granskningsrapporter inom effektivitetsrevisionen sedan den årliga rapporten . En kort sammanfattning av innehållet och de viktigaste iakttagelserna från respektive granskning redovisas i det följande. och samhällsuppdraget (RiR 2007:15) är ett statligt ägt bolag. Moderbolaget har 21 regionala dotterbolag vilka till ägs av landsting eller andra regionala organ. har granskat om uppfyller sitt samhällsuppdrag att erbjuda marknadskompletterande affärsutveckling och finansiering till små och medelstora företag. konstaterar att har en mycket varierande verksamhet inom koncernen vilket beror på att samhällsuppdraget inte är tillräckligt preciserat. säkerställer inte heller att koncernen bedriver en affärsutvecklingsverksamhet som är marknadskompletterande. Regeringens ekonomiska mål är inte tillräckligt för att styra och det går inte att analysera nyttjandet av det statliga anslaget. bedömer att regeringen inte tillräckligt aktivt har påverkat utvecklingen av . Regeringen bör mot bakgrund av de förutsättningar som gäller för små och medelstora företag, i kombination med de konstaterade bristerna, göra en översyn av . Regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi (RiR 2007:16) Den offentliga sektorn står inför demografiskt betingade påfrestningar som i hög grad berör kommunernas ekonomi. De utgörs av ökningar i bland annat vårdbehov och pensionsutbetalningar till tidigare kommunanställda. har granskat hur regeringen följer upp och redovisar kommunernas ekonomi. Uppföljningen är betydelsefull eftersom staten har ett övergripande ansvar för den offentliga ekonomin och produktionen av välfärdstjänster. Som lagstiftare har också ett intresse av information om hur det regelverk som ska främja en god ekonomi i kommunsektorn fungerar. konstaterar att det finns brister i regeringens uppföljning. Redovisningen av kommunernas ekonomiska ställning är alltför snäv och det saknas information om kommunernas beredskap . Det finns även brister i uppföljningen av hur lagens krav på god ekonomisk hushållning efterlevs samt otydligheter i regeringens bedömning av kommunernas ekonomi. Statens insatser för att hantera omfattande elavbrott (RiR 2007:17) har granskat om regeringen och har ett tillräckligt underlag för att kunna förebygga omfattande elavbrott och om staten kan hantera ett omfattande elavbrott, om ett sådant skulle inträffa. Ett omfattande elavbrott kan få allvarliga konsekvenser för exempelvis sjukvård, uppvärmning, räddningstjänst, transporter, betalningsförmedling och livsmedelsförsörjning. konstaterar att regeringen inte har underlag för att kunna bedöma om vidtagna åtgärder är tillräckliga för att förebygga omfattande elavbrott. Det finns brister i risk- och sårbarhetsanalyser samt i analyser av samhällets kostnader för omfattande elavbrott. Om ett omfattande elavbrott skulle inträffa finns det en viss förmåga att hantera situationen, men den bedöms sammantaget vara bristfällig. bedömer att ansvaret för att hantera ett omfattande elavbrott är tydligt fördelat. Däremot är regeringens mål otydliga för vilken förmåga som ska finnas. Övningsverksamheten tar inte tillräcklig hänsyn till de svåra förhållanden som kan förväntas råda vid ett omfattande elavbrott. och tillgängligheten Granskning av ett samhällsuppdrag (RiR 2007:18) har granskat tillgängligheten till AB obligatoriska kontrollbesiktningar. har monopol på besiktningarna och finansierar verksamheten med avgifter. Besiktningarna syftar till att öka trafiksäkerheten och minska vägtrafikens påverkan på miljön. har granskat hur regeringen styrt och följt upp tillgänglighetsuppdrag samt hur utfört och följt upp detta uppdrag. Granskningen visar att har förbättrat sin tillgänglighet och att den nu ligger på en hög nivå. Av granskningen framgår dock att tillgänglighetsuppdraget är mycket allmänt formulerat av regeringen och att på egen hand fått precisera det. bedömer att regeringens uppföljning av tillgängligheten kan utvecklas. Tas sjukskrivnas arbetsförmåga till vara? kontakter med arbetsgivare (2007:19) har granskat hur fullgör sitt uppdrag att utreda sjukskrivnas möjligheter att få anpassade eller nya arbetsuppgifter, när de inte kan återgå till sina tidigare arbeten. Granskningen visar att utredning ofta brister. Detta innebär en risk för att sjukskrivnas arbetsförmåga inte tas till vara. prioriterar inte kontakter med arbetsgivare. Utredningen av sjukfall hos arbetsgivare med få anställda innehåller fler brister än övriga utredningar av sjukfall. anser att omgående bör utveckla rutiner för att säkerställa att tillräckligt underlag hämtas in från arbetsgivare och att kompletta bedömningar görs. avskaffades kravet för arbetsgivare att via en särskild utredning klarlägga rehabiliteringsbehovet hos en sjukskriven medarbetare. har funnit att dessa utredningar var ett betydelsefullt beslutsunderlag för . Regeringen bör följa upp och utvärdera effekterna av de ändrade kraven. Oegentligheter inom bistånd. Är Sidas kontroll av biståndsinsatser via enskilda organisationer tillräcklig? (RiR 2007:20) har granskat i vilken utsträckning svenskt bistånd via enskilda organisationer är skyddat mot oegentligheter och om man i praktiken lyckats undvika att oegentligheter förekommer. Granskningen har genomförts i samt i fyra utvalda länder , , och . Granskningen visar att det förekommer oreda i huvuddelen av de granskade projekten och att varken biståndsmyndigheten eller ansvariga revisorer lyckats upptäcka förekomsten av ett förhållandevis stort antal väsentliga fel och oegentligheter. bedömer att regeringen, Sida och bör vidta åtgärder för att säkerställa att ordningen i det bistånd som förmedlas via enskilda organisationer blir bättre framöver. Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhe t (RiR 2007:21) har granskat hur regeringen analyserat och redovisat finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i de ekonomiska propositionerna och de svenska konvergensprogrammen . Granskningen visar att regeringens analys och redovisning av finanspolitikens hållbarhet uppvisar ett flertal brister. Regeringen har inte tydligt redovisat viktiga beräkningsförutsättningar och beräkningsprinciper för hållbarhetsbedömningarna. Den indikator regeringen bygger sin bedömning på ger inte en rättvisande bild av finanspolitikens hållbarhet. Kopplingen mellan vad som i analysen krävs för att finanspolitiken ska vara hållbar och utformningen av politiken är svag. Regeringen rekommenderas att se över analysen och redovisningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Hållbarhetsanalysen bör utvecklas och integreras bättre med det finanspolitiska ramverket. Sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken regeringens redovisning (RiR 2007:22) har granskat regeringens redovisning av sambandet mellan utgiftstaket, överskottsmålet och skattepolitiken sedan den nya budgetprocessen infördes . Granskningen visar att tidsperspektivet för utgiftstaket gradvis har förkortats. Regeringen har emellertid i de båda senaste propositionerna utfäst sig att fortsättningsvis redovisa förslag till utgiftstak i ett treårigt perspektiv. Detta stärker budgetprocessens långsiktiga karaktär. Granskningen visar också att motiveringarna till utgiftstaket skiftat över tiden. Den nya regeringen har fastslagit ett antal principer för utgiftstakets nivå, men tillämpningen av principerna är fortfarande oklar och bör förtydligas, särskilt vad gäller skattepolitikens inriktning. Statens insatser vid anmälningar av vårdskador (RiR 2007:23) har granskat regeringens, och Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds () insatser vid anmälningar av vårdskador. Granskningen visar att patientens ställning vid anmälningar av vårdskador är svag samt att det är alltför svårt för patienter att vara part i anmälningsärendet i . Dessutom saknar av medborgarna kunskap om vart de ska vända sig om de råkar ut för en vårdskada. Många patienter kommer inte till tals vid så kallade lex Maria-anmälningar. Vårdens anmälningar prioriteras framför patientens i det förebyggande arbetet. konstaterar att dagens statliga system för anmälningar av vårdskador inte skapar förtroende hos patienter. Utanförskap på arbetsmarknaden Funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga (RiR 2007:24) har granskat regeringens och () åtgärder för att främja ställningen på arbetsmarknaden för funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Lönebidraget, vilken är den mest omfattande åtgärden, har särskilt granskats. Granskningen visar att gruppens ställning på arbetsmarknaden inte har förbättrats . AMS uppfyller inte heller regeringens mål om övergångar från lönebidrag till osubventionerade arbeten. Av granskningen framgår också att det förekommer brister i regeringens och AMS styrning av stödet lönebidrag och i handläggningen på arbetsförmedlingen av detta stöd. Om styrningen och handläggningen av lönebidraget förbättras skulle, enligt bedömning, fler funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga få tillgång till detta stöd. Gruppens ställning på arbetsmarkanden skulle därmed stärkas. AMS har inte lyckats öka arbetsgivares vilja att anställa funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Styrelser med fullt ansvar (RiR 2007:25) har granskat hur myndighetsstyrelserna fungerar och hanterar sitt ansvar samt om regeringen ger styrelserna tillräckliga förutsättningar för att ta sitt ansvar. sammanfattande slutsats är att det i vissa avseenden finns brister i hur styrelser med fullt ansvar fungerar. En del av dessa brister förklaras av att regeringen inte har gett styrelserna nödvändiga förutsättningar för att ta sitt ledningsansvar. Andra brister beror på hur myndighetsledningarna själva organiserat och arbetat med sitt uppdrag. anser att den nya myndighetsförordningen är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att åtgärda de brister som framkommit. Granskningen visar att regeringen inte har gett styrelser med fullt ansvar de befogenheter som bör följa med ett sådant uppdrag. Styrelseledamöterna uppfattar sitt ansvar som otydligt. Regeringens val av ledningsform kan vara godtycklig. Regeringens redovisning av budgeteffekter (RiR 2007:26) har granskat regeringens redovisning av budgeteffekter i de ekonomiska propositionerna . Regeringen redovisar ett omfattande underlag som beskriver budgeteffekterna av förslag till reformer och besparingar. Eftersom budgetpolitiken styrs av övergripande kvantitativa restriktioner är det viktigt att förslagens effekter på de budgetpolitiska målen redovisas tydligt och fullständigt. Granskningen visar att regeringens redovisning av budgeteffekterna är otydlig. Redovisningen är splittrad och samband mellan olika delar av redovisningen framgår inte. Terminologin är inte enhetlig och anslagsberäkningar redovisas på olika sätt. De principer för beräkning och redovisning av skatteförslag som publicerats är inte tillräckliga för att åstadkomma en tydlig redovisning. Förslagens dynamiska effekter på budgeten går inte att urskilja i redovisningen, trots att de beaktas i regeringens prognoser för den makroekonomiska utvecklingen. Statligt bildade stiftelsers årsredovisningar (RiR 2007:27) har granskat kvaliteten årsredovisningarna för statligt bildade stiftelser. har funnit 155 aktiva stiftelser där regeringen eller en myndighet medverkat vid bildandet och tillfört medel. Dessa stiftelser har tillgångar på uppskattningsvis . Årsredovisningarna är den huvudsakliga källan att inhämta information om stiftelsernas verksamhet, ekonomiska ställning och resultat. Granskningen av årsredovisningar för ett urval av statligt bildade stiftelser visar att kvaliteten är ojämn och att flera av kraven i årsredovisningslagen inte alltid uppfylls. Den finansiella redovisningen är generellt sett svår att tolka, och det är i många fall svårt att bedöma i vilken utsträckning stiftelserna har uppnått sina ändamål. Krisberedskap i betalningssystemet - Tekniska hot och risker (RiR 2007:28) har granskat krisberedskapen mot tekniska hot och risker i det centrala betalningssystemet. En allvarlig störning kan leda till att betalningar inte kan ske och att stora delar av den ekonomiska aktiviteten stannar av. Förluster kan då uppstå för medborgare, företag och samhälle, vilket i sin tur kan utlösa en samhällsomfattande kris. bedömer att statens åtgärder för att förebygga och hantera allvarliga tekniska störningar i betalningssystemet inte är tillräckliga. Förmågan att hantera en allvarlig kris inom området bedöms vara bristfällig. Det finns exempelvis brister i myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser, myndigheternas krisplanering, hantering av incidentinformation och i genomförda övningar. I övrigt bedömer att ansvarsfördelningen är otydlig och att tillsynen är svag. Regeringen brister i bedömningen och samordningen av sektorns beredskapsförmåga. med vind i ryggen? (RiR 2007:29) granskade och föreslog att regeringen borde tydliggöra uppdrag vad gällde miljö- och energipolitiken. beslutade regeringen om ett tillägg i bolagsordningen som innebär att ska vara ledande i omställningen till en uthållig svensk energiförsörjning. I denna granskning konstaterar att det utvidgade uppdraget har fått genomslag i bolagets interna styrning och återrapportering. Ett flertal satsningar har gjorts, framför allt inom vindkraft. Flera begrepp i bolagsordningens tillägg ger utrymme för tolkningar, vilket försvårar möjligheten att följa upp om arbetar i enlighet med regeringens uppdrag. anser därför att det utvidgade uppdraget bör förtydligas. Bolagets återrapportering till regeringen, liksom regeringens rapportering till , bör fördjupas. Den bör i större utsträckning inriktas på effekterna av genomförda insatser i förhållande till de mål som regeringen satt upp för inom förnybar energi. Så förvaltas förmögenheten fem stiftelsers kapitalförvaltning och regeringens roll som stiftare (RiR 2007:30) har granskat kapitalförvaltningen i fem stiftelser som bildades av staten av löntagarfondsmedel. bedömer att stiftelserna lever upp till sina föreskrifter i och med att kapitalförvaltningen skett på ett sätt som begränsat riskerna och där möjligheterna till god avkastning tagits till vara. har jämförts med så kallad best practice ett allmänt accepterat förhållningssätt i branschen som också möter höga kvalitetskrav. I mycket följer stiftelserna best practice, med avviker från den i några viktiga avseenden. Det gäller exempelvis underlag till strategi, organisation, placeringspolicy och rapportering. Stiftelsernas avkastning skiljer sig avsevärt åt vilket förklaras av skillnader i förutsättningar, vald strategi och olika stor framgång i kapitalförvaltningen. anser att regeringen borde ha skaffat sig ett bättre kunskapsunderlag för att kunna tillvarata statens intresse som stiftare. får ingen regelbunden information om stiftelsernas kapitalförvaltning. Bistånd genom budgetstöd regeringens och Sidas hantering av en central biståndsform (RiR 2007:31) Budgetstöd är en central biståndsform, men är också en riskfylld sådan eftersom det är ett stöd som går direkt in i mottagarlandets statsbudget. Detta ställer höga krav på väl underbyggda beslut. har granskat regeringens och Sidas hantering av budgetstödet. Granskningen avser det budgetstöd som beslutats av regeringen och omfattar åtta mottagarländer. konstaterar att Sidas beslut om budgetstöd till sju av åtta länder inte har föregåtts av att regeringen gjort de överväganden om budgetstöd som den enligt sina egna riktlinjer ska göra. Därmed har regeringen delegerat ett stort ansvar till Sida utan att ha tagit tillräckligt ansvar för sin del. Sidas underlag inför beslut om budgetstöd innehåller brister. Framför allt är analyserna inte är tillräckligt väl underbyggda. Detta kan delvis förklaras av att Sida inte har preciserat hur regeringens riktlinjer för budgetstöd ska tillämpas. anser att regeringens återrapportering till inte ger en rättvisande bild av riskerna med budgetstöd. hantering av arbetsskadeförsäkringen (RiR 2007:32) Arbetsskadeförsäkringen ska ge ett ekonomiskt skydd för personer som drabbas av arbetsskador. har granskat om hanterar försäkringen på ett rättssäkert och effektivt sätt. har inte gjort tillräckligt för att sammanställa, uppdatera och sprida kunskap om samband mellan arbete och skada. Vid handläggningen av arbetsskadeärenden används flera IT-system och information inte överförs automatiskt mellan systemen. Möjligheter att hämta in uppgifter elektroniskt från exempelvis sjukvården och nyttjas inte fullt ut. Relevant statistik om hur arbetsskadeförsäkringen fungerar tas inte fram och efterkontroller genomförs sällan. har inte tillräckligt analyserat hur myndigheten kan komma till rätta med skillnader beroende på kön eller bostadsort hos den som söker ersättning för arbetsskada. bedömer att en ny handläggningsprocess ökat förutsättningarna för en rättssäker och effektiv hantering. Konstruktionen av arbetsskadeförsäkringen gör att den inte bidrar till arbetslinjen. Pandemier hanteringen av hot mot människors hälsa (RiR 2008:1) har granskat om regeringen och ansvariga statliga myndigheter säkerställer en god beredskap för att hantera ett utbrott av en pandemisk influensa. Granskningen visar att flera centrala aktörer inte har förberett sig tillräckligt genom krisplanering, övningar och andra åtgärder som syftar till att begränsa konsekvenserna av en influensapandemi. Inom sjukvården har brister iakttagits i landstingen, och framför allt i kommunerna aktörer med operativt krishanteringsansvar på regional och lokal nivå. Inte heller samhället utanför sjukvården är rustat för att klara en pandemi. Ett problem är att regeringen inte har skapat tillräckliga förutsättningar för en fungerande samverkan mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Ansvariga myndigheter lämnar inte ett tillräckligt stöd till de berörda. De brister som framkommit i granskningen kan leda till allvarligare konsekvenser av en influensapandemi än nödvändigt. Statens insatser för att bevara de kyrkliga kulturminnena (RiR 2008:2) har granskat statens insatser för att bevara de kyrkliga kulturminnena. Granskningen visar att statens nuvarande skydd av kyrkliga kulturminnen inte uppfyller de krav som är rimliga att ställa utifrån kulturminneslagen och den överenskommelse som slöts mellan och staten i samband med relationsförändringen mellan staten och . ger länsstyrelserna otillräcklig vägledning i frågor som rör tillståndsgivning, tillsyn av kyrkliga kulturminnen samt frågor som rör det kyrkoantikvariska ersättningssystemet. Länsstyrelsernas brist på egeninitierad tillsyn medför att eftersatta antikvariska behov riskerar att inte uppmärksammas. Det finns även risk för att det kyrkoantikvariska ersättningssystemet, så som det är utformat , inte ger största möjliga bevarandeeffekt för det kyrkliga kulturarvet. Staten och pensionsinformationen (RiR 2008:3) har granskat den statliga pensionsinformationen i det kuvertet samt statens tillsyn över privata aktörers pensionsinformation på webbplatser. bedömer att de statliga insatserna för att informera om pensionen inte genomförts på ett helt tillfredsställande sätt. Granskningen visar att och visserligen har uppfyllt statsmakternas krav på informationens innehåll, men att det är tveksamt om den årliga informationen i det kuvertet ger den enskilde ett bra underlag för beslut som kan påverka pensionen. tillsyn av pensionsinformation på privata aktörers webbplatser är outvecklad. Regeringen rekommenderas att pröva om den årliga informationen mer kan utgå från blivande pensionärers behov och att begränsa informationens omfång. bör få i uppdrag att klargöra vilka krav som kan och bör ställas på privata aktörers pensionsprognoser. Regeringens redovisning av arbetsmarknadspolitikens förväntade effekter (RiR 2008:4) har granskat om antaganden om arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet redovisats av regeringen i de ekonomiska propositionerna . Granskningen visar att regeringens redovisning av sådana antaganden är ytterst knapphändig. rekommenderar därför regeringen att i de ekonomiska propositionerna redovisa vilka antaganden som ligger till grund för regeringens bedömning av arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet. Arbetsmarknadspolitikens effekter är svåra att kvantifiera. Det är därför viktigt att regeringen redovisar vilka antaganden som ligger till grund för sådana bedömningar. Prognoser över sysselsättning och arbetslöshet är dessutom en väsentlig del av regeringens bedömning av den makroekonomiska utvecklingen. Högskolelärares bisysslor (RiR 2008:5) beslutade att de statliga högskolelärarna skulle få rätt att utöva vissa bisysslor som annars skulle kunna betraktas som förtroendeskadliga. Undantaget avsåg bisysslor inom forskning eller utvecklingsarbete, så kallade FoU-bisysslor. betonade att det var viktigt att högskolornas verksamhet inte drabbades negativt. har granskat hanteringen av bisysslor vid 26 universitet och högskolor. Den samlade bedömningen är att det fortfarande, efter det att fattade beslut om FoU-undantaget, finns brister i högskolornas kontroll. Regeringen har inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att högskolorna ska följa regelverket om bisysslor. Regeringen har inte heller följt upp i vilken utsträckning bisysslor faktiskt har bidragit till att stärka samverkan mellan forskning och samhälle trots att detta var motivet till FoU-undantaget för lärarna. Regler och rutiner för indirekt sponsring Tillräckligt för att säkerställa SVT:s oberoende? (RiR 2008:6) har granskat styrning och kontroll av indirekt sponsring i (). Indirekt sponsring kallas det när SVT köper rätten att visa ett program från ett produktionsbolag som har fått sponsringsbidrag för programmet. Indirekt sponsring medför en risk för påverkan på innehållet i programmet. Det kan handla om att ett budskap framhävs eller att en vara exponeras på ett otillåtet sätt. Granskningen har inte indikerat några väsentliga brister i styrningen och kontrollen av indirekt sponsring. rekommenderar regeringen att pröva behovet och nyttan av reglerna som anger att SVT måste köpa indirekt sponsrade program till marknadspris. Dessa regler tillför inte något ytterligare skydd utöver det som de centrala villkoren för verksamheten redan ger. Statligt bildade stiftelser- Regeringens insyn och uppföljning (RiR 2008:7) Det finns runt 145 verksamma stiftelser som staten antingen bildat självständigt eller tillsammans med andra. Runt 50 av dessa är bildade av staten ensam. I samband med bildandet har stiftelserna fått statliga medel för ett specifikt ändamål. Stiftelserna bedriver mycket varierande verksamhet och har också mycket varierande kapital, från några upp till miljarder kronor. har granskat i vilken mån regeringen har insyn i och följer upp statligt bildade stiftelser. Granskningen visar bland annat att regeringen inte känner till drygt hälften av de statligt bildade stiftelser som har identifierat. Bristen på kunskap om vilka statligt bildade stiftelser som finns, leder till att regeringen inte kan ta ett helhetsansvar för stiftelserna. föreslår bland annat att regeringen ser till att det finns en uppdaterad förteckning över de statligt bildade stiftelserna samt att den hittar former för en effektiv insyn, uppföljning och påverkan. Dricksvattenförsörjning beredskap för stora kriser (RiR 2008:8) har granskat om regeringen och ansvariga myndigheter skapat förutsättningar för att allvarliga kriser inom dricksvattenförsörjningen ska kunna hanteras.