frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — Vid ett föräldramöte hade framkommit att liknande händelser även riktats mot kvinnliga elever i klassen, vilka tagit mycket illa vid sig. Så illa att tre av dem kommit till och meddelat att de önskade byta skola. BUN:s arbetsutskott tog mycket allvarligt på det hela och när det stod klart att även kvinnliga elever varit allvarligt trakasserade, ansåg BUN:s au att de måste vidta kraftfulla åtgärder och fattade beslut om förvisning istället för avstängning. Efter polisutredning åtalades J. och hans kamrat. De dömdes vid för ofredande enligt 29 kap. 6 § . Domen bifogas, bilaga 1. I domen konstateras att utredningen får anses ge vid handen att det före- kommit likartade händelser som den förevarande mellan olika elever i klas- sen. Domstolen konstaterade också att eftersom J. och kamraten avstängts till och med så meddelade tingsrätten påföljdseftergift. Do- men har överklagats av åklagaren (för Nedre meddelade dom ; JO:s anm.). 2 007 /0 8:JO1 har uppgivit att som händelsen med fotogra- feringen inträffade hade tre flickor kontaktat henne och meddelat att de öns- kade hoppa av klassen eftersom de inte orkade med den jargong som fanns där. De berättade också att även de hade fått bilder på mobiltelefonen från bl.a. de i ärendet aktuella pojkarna. Åtgärder som vidtagits inom skolan Då händelsen inträffat, när läraren blivit trakasserad, tog hon upp detta med samordnaren , vilken i sin tur förde ärendet vidare till skolsociala teamet. träffade arbetslaget, i vilket de aktuella lärarna ingick, till- sammans med skolans rektor och kuratorer, från Arbets- miljöutveckling i . som de tre berörda eleverna delgavs au:s beslut träffade skolans två kuratorer klassen för att erbjuda samtalskontakter och stöd om behov skulle finnas. Rektorn, , besökte klassen och informe- rade om beslutet. Arbetslaget har därefter haft ytterligare kontakt med och kommer att ha det även i fortsättningen. Vid ett möte som hölls med skolsociala teamet framkom att lärarna kände sig kränkta och mådde dåligt. Rektor tog därför kontakt med Arbetsmiljöutveckling i . Det skolsociala teamet, rektor och berörda lärare beslutade att ett föräld- ramöte skulle genomföras möjligt för att diskutera händelserna och situationen i klassen. Kallelse skickades till samtliga föräldrar och mötet bestämdes till . Det skolsociala teamet fattade beslut om att upprätta en handlingsplan för det fortsatta arbetet med klassen och de tre pojkarna. Handlingsplanen, date- rad , bifogas bilaga 2. I handlingsplanen hänvisas till Torsbergs- gymnasiets Handlingsplan mot mobbning och kränkande behandling /05, bifogas, bilaga 3. Som ett resultat av arbetet kring handlingsplanen upprättades en Arbets- plan för att motverka alla former av kränkande behandling på Torsbergsgym- nasiet /2006. Arbetsplanen var klar och bifogas, bilaga 4. Tanken är att arbetsplanen skall följas upp och utvärderas av skolso- ciala teamet, och om behov finns, revideras varje läsår. Vid föräldramötet gavs en allmän information av rektor och berörd personal om händelserna och läget i klassen. Därefter delades klassen in i en flickgrupp respektive pojkgrupp. Därvid framkom, vid diskussioner i grupperna, att det bland pojkarna i klassen fanns en otrevlig jargong som var riktad mot flickorna. Vid BUN au:s sammanträde fattades beslut att enligt gymna- sieförordningen 6 kap. 23 § avstänga (förvisa) J. jämte ytterligare två elever från gymnasieskolan resterande del av och på grund av sexuella trakasserier, att det vid arbetsutskottets samman- träde skulle lämnas en redogörelse från förvaltningen för de åt- gärder som vidtagits efter beslutet om avstängning, samt att händelsen skulle komma att polisanmälas. Rektor kallade till sig J. och informerade honom om BUN au:s beslut , dvs. BUN au:s beslut överklagades av J. genom skrivelse som inkom till kommunen. Förvaltningschefen, , var i kontakt med jurist på Kommuner och Landsting angående hanteringen av ärendet. Därvid ställde han frågor om vilken närvarorätt som föräldrar till myndiga barn har vad gäller deltagande i samband med nämndsammanträde. 2 007 /0 8:JO1 till sig informationen om att de berörda eleverna hade rätt att närvara samt framföra sina synpunkter vid sammanträde, innan beslut fattades. Det bestämdes därför att de berörda eleverna skulle erbjudas att delta vid ett nytt sammanträde med BUN:s au och att beslut därefter skulle fattas på nytt i saken. Sålunda skickades en inbjudan till samtal till de aktuella eleverna. Inbjudan bifogas bilaga 5. De tre eleverna kom också, åtföljda av föräldrar. Föräldrarna hade full- makter att företräda sina söner. Förvaltningschefen hade uppfattat rådgiv- ningen från kommuner och landsting på så sätt att det var kommu- nen som själv avgjorde enligt kommunallagens regler vilka som skulle få vara närvarande vid ett nämndsammanträde. Detta delgav han BUN:s au som ansåg det tillräckligt att pojkarna, som ju var myndiga, fick företräde, varför föräldrarna nekades tillträde till samman- trädet. Vid sammanträdet fattades, på inrådan av Kommuner och Landstings jurist, ett nytt beslut i ärendet. BUN:s au beslutade att au:s beslut § 144 om avstängning och förvisning av elever vid Tors- bergsgymnasiet, stod fast. Till detta beslut fogades tyvärr ingen besvärshän- visning. Anledningen var att den tjänsteman som skötte expedieringen uppfat- tat det så att det endast var en komplettering och konfirmering av det beslut som givits och till vilket fogats en besvärshänvisning. Såvitt framgår av JO-anmälan har inte anmälaren uppfattat det som ett nytt beslut heller, utan endast som ett fastställande av det första beslutet. Det för- sta beslutet har upphävts av länsrätten och pojkarna är således inte längre vare sig avstängda eller förvisade. BUN:s au beklagar det inträffade och har insett att det föreligger brister i kunskaperna kring lagstiftningen. B.K., J:s far, har (rätteligen ; JO:s anm.) be- gärt att få ta del av de handlingar som ligger till grund för beslutet, men dock nekats detta med hänvisning till sekretesslagen. Kopia på begäran från B.K. bifogas, bilaga 6. BUN har dock numera till J. låtit sända över den dokumen- tation som finns i avstängningsärendet och som J. inte tidigare erhållit. Det skall tilläggas att varken B.K. har vid begäran att utfå handlingar uppvisat fullmakt som utvisar att de har rätt att utfå handlingar som rör deras son. Slutligen skall tilläggas att B.K:s påstående om att ordföranden i BUN, , avböjt dialog med J:s mamma inte stämmer. fick mail från M.K. Det besvarades av . bifogas, bilaga 7 och 8. Sammanfattningsvis får BUN anföra följande: BUN har redan anordnat ytterligare utbildning i kommunen för tjänstemän i aktuella lagstiftningar. BUN ser också löpande över de rutiner som tillämpas i ärendehandläggningen. BUN har också via förvaltningsledningen och Torsbergsgymnasiet, i an- slutning till skolstarten anordnat en temadag om Etik och moral, förhållningssätt, jämställdhet m.m. för samtlig personal och samtliga elever i Torsbergsgymnasiet. BUN önskar framhålla att man handlat med elevernas bästa för ögonen och i handläggningen sökt göra en korrekt avvägning mellan behovet av skydd för de trakasserade eleverna och deras lärare å ena sidan, och respekten för de avstängda elevernas behov av skydd för sin integritet, å den andra. Därefter skickades en förnyad remiss till barn- och utbildningsnämnden. Nämnden anmodades att komma in med kompletterande utredning och ytt- rande enligt följande. 2 007 /0 8:JO1 I anmälan anfördes att nämnden efter det att länsrätten, i dom meddelad , hade undanröjt nämndens beslut om av- stängning av eleverna ansåg att nämndens beslut gällde och att eleverna fortfarande var avstängda från skolan. I remissvaret redogör eleverna, i dom meddelad av , dömdes för ofredande. Av domen framgår att tingsrätten meddelade påföljdseftergift på grund av att pojkarna blivit avstängda från undervisningen i mer än en termin. Nämnden uppger emeller- tid att eftersom beslutet hade upphävts av länsrätten så var pojkarna vare sig avstängda eller förvisade. Nämndens anmodas att redogöra för handläggningen av ärendet efter läns- rättens dom samt besvara frågan om huruvida eleverna var skilda från undervisningen i tiden efter länsrättens dom. B.I anmälan anfördes att elevernas föräldrar via telefonsamtal, mail och brev hade begärt att få ta del av de handlingar som låg till grund för nämn- dens beslut om avstängning/förvisning av eleverna. Till anmälan hade fogats ett beslut ställt till B.K., meddelat av förvaltningschefen , om att inte lämna ut begärda handlingar. Vidare hade bifogats en framställan från M.K. om att få ta del av rektorns skrivelse vilken beslutet om avstängning/förvisning grundade sig på. Framställningen besvarades med beskedet att handlingen inte kunde lämnas ut på grund av sekretess. Nämnden hänvisar i remissvaret till en framställan (torde rätteligen vara ) från B.K. om att få ta del av handlingar Framställan besvarades med att handlingarna inte kunde lämnas ut på grund av sekretess. Upplystes föräldrarna, när de nekades att ta del av handlingarna med hän- visning till att handlingarna omfattades av sekretess, om möjligheten att enligt 15 kap. 6 § sekretesslagen hänskjuta frågan till myndigheten och att ett beslut av myndigheten krävs för att ett avgörande skall kunna överklagas? Var beslutet ett sådant avslagsbeslut av myndigheten som enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen kan överklagas och hade till beslutet i så fall fogats en överklagandehänvisning? C.Vidare uppger nämnden att den dokumentation som finns i avstäng- ningsärendet och som en av eleverna tidigare inte hade fått del av numera har översänts till honom. Vilken dokumentation finns i ärendet och när fick eleven del av handling- arna? Nämnden (arbetsutskottet) överlämnade som sitt svar ett yttrande underteck- nat av förvaltningschefen . I yttrandet anfördes bl.a. följande. Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott stängde av de tre eleverna vid sitt sammanträde . Länsrätten upphävde detta beslut i en dom . Nämnden anmodas redogöra för handläggningen av ärendet efter samt besvara frågan om eleverna var skilda från under- visningen efter länsrättens dom. Barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott förvisade de tre eleverna vid sammanträdet . Läget var akut då rektor begärt att eleverna skulle avstängas från undervisningen. Enligt gymnasieförordningen 6 kap. 24 § avgörs en avstängning eller en förvisning av styrelsen för utbildningen. Om det bedöms nödvändigt med hänsyn till risken för andra elever och skolans personal får rektor, i avvaktan på att sty- relsen skall avgöra ett ärende om avstängning eller förvisning, besluta att med omedelbar verkan interimistiskt avstänga en elev. I det läge som uppstått beslutade nämndens arbetsutskott att förvisa ele- verna till och med . Efter beslutet uppmärksammades ar- betsutskottet på att en utredning i ärendet skulle ha tagits fram innan beslutet samt att eleverna skulle få yttra sig inför arbetsutskottet. 2 007 /0 8:JO1 slutade därför att inbjuda eleverna till ett nytt arbetsutskott . En utredning presenterades till arbetsutskottet, författad av Torsbergsgymnasiets skolsociala team. beslutade vid sammanträdet att beslutet från om förvisning t.o.m. skulle stå fast. upphävde länsrätten beslutet om avstängning från sammanträ- det . Eftersom beslutet från inte överklagats, anser vi att det beslutet gällde till . Ärendet togs upp på nytt i arbetsutskottet och hade fällt två av eleverna för ofredande. beslutade att eleverna skulle förvisas från Torsbergsgymnasiet t.o.m. under förutsätt- ning att de tre eleverna skulle medverka i arbetet med en temadag om krän- kande behandling. Eleverna hade vid sammanträdet förklarat sig positiva att aktivt arbeta inom Torsbergsgymnasiet med att förbereda en te- madag om kränkningar. begärde att få ta del av handlingarna. Han upplystes av förvaltningschefen att dessa handlingar inte kunde utlämnas p.g.a. sekretess. Föräldrarna upplystes muntligt om att de kunde överklaga beslutet. De fick ut merparten av handlingarna vid sammanträdet , förutom vissa delar av utredningen som var sekretessbelagd p.g.a. uppgiften om olika kvinnliga elever. C.Eleverna och föräldrarna fick del av den dokumentation som finns i ären- det vid sammanträdet förutom sekretessbelagda avsnitt, som in- nehöll uppgifter om kvinnliga elever. J. begärde att få skriftliga begäran om avstängning och denna sändes till J. . kommenterade remissvaret och anförde därvid bl.a. följande. Av yttran- det framgår att nämnden, trots att länsrätten upphävde beslu- tet , menade att J. och A. fortfarande var förvisade från skolan på grund av beslutet . Det är fel av nämnden att påstå att beslutet gällde till . Tvärtom framgår av beslutet att det tidigare beslutet av stod fast, dvs. att förvisningen gällde för . Han fick ett skriftligt svar på sin begäran om att J. skul- le få ta del av handlingarna. Någon överklagandehänvisning fogades inte till svaret. Hans hustru gjorde samma framställning per e-post (torde rätteligen vara ; JO:s anm.) 2005 och fick svar att J. och A. nekades att få ta del av handlingarna. Inte heller lämna- des någon överklagandehänvisning. Merparten av handlingarna lämnades inte ut vid sammanträdet utan kom per post , efter det att anmälan till JO hade gjorts. Länsrättens i akt i mål nr 1299-05 samt Hovrättens för Nedre dom i mål nr B 862-05 inhämtades. I ett beslut anförde JO följande. Rättslig reglering, m.m. Disciplinära åtgärder mot elever i gymnasieskolan, m.m. Den rättsliga grunden för disciplinära åtgärder mot elever i gymnasieskolan finns i 15 kap. 14 § skollagen (1985:1100). Av bestämmelsen framgår att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela 2 007 /0 8:JO1 föreskrifter om disciplinära åtgärder eller skiljande av elev från viss utbild- ning i fråga om utbildning efter skolpliktens upphörande. De närmare bestämmelserna om disciplinära åtgärder mot elev i gymnasie- skolan finns i 6 kap. 2125 §§ gymnasieförordningen (1992:394). I förordningens 6 kap. 21 § stadgas att om en elev har begått en mindre förseelse eller uppträtt olämpligt, skall läraren på lämpligt sätt uppmana ho- nom att ändra sitt uppförande. Om han inte bättrar sig skall läraren försöka utreda orsaken till beteendet. Läraren får visa ut en elev från undervisningslo- kalen för högst återstoden av pågående undervisningspass. Av 6 kap. 22 § gymnasieförordningen framgår att om en elev har gjort sig skyldig till upprepade förseelser eller fortsatt olämpligt uppträdande eller en allvarligare förseelse, skall rektor försöka utreda orsaken till beteendet. Vid behov skall skolläkare och annan företrädare för elevvården medverka vid utredningen. Med ledning av vad som framkommit vid utredningen skall rektor försöka få eleven att bättra sig. Rektor får därvid tilldela eleven en skriftlig varning. I 6 kap. 23 § gymnasieförordningen anges att om syftet med åtgärder enligt 22 § inte uppnås eller om elevens uppförande kan antas inverka skadligt på andra elever eller det finns andra särskilda skäl, får eleven stängas av från undervisningen helt eller delvis av terminen eller förvisas från skolan för , dock högst tre terminer utöver den termin när beslutet meddelas. Om en elev står under åtal för en gärning, får han för- visas på grund av den bara om han erkänt denna eller om tingsrätten funnit utrett att han begått gärningen. Vidare framgår av 6 kap. 24 § gymnasieförordningen att fråga om av- stängning eller förvisning avgörs av styrelsen för utbildningen. Om det be- döms nödvändigt med hänsyn till risken för andra elever och skolans personal får rektor, i avvaktan på att styrelsen skall avgöra ett ärende om avstängning eller förvisning, besluta att med omedelbar verkan interimistiskt avstänga en elev. Ett beslut om interimistisk avstängning gäller till dess ärendet prövats av styrelsen, dock längst . Styrelsen skall, enligt 6 kap. 25 § gymnasieförordningen, se till att det i ett ärende om avstängning eller förvisning finns en utredning som allsidigt klar- lägger de omständigheter som är av betydelse för ärendets bedömning. Styrel- sen skall se till att utredningen inleds omgående och genomförs så skyndsamt som möjligt. Eleven och, i fråga om en elev som inte fyllt och inte heller ingått äktenskap, elevens vårdnadshavare skall få tillfälle att muntligen yttra sig inför styrelsen för utbildningen. Innan beslut om avstängning eller förvis- ning fattas i fråga om en elev som inte har fyllt , skall styrelsen för ut- bildningen samråda med den kommunala nämnd som har hand om sociala frågor för eleven. Styrelsen för utbildningen får förordna att beslut om av- stängning eller förvisning skall gälla med omedelbar verkan. Av 12 kap. 1 § gymnasieförordningen och 22 a § förvaltningslagen (1986:223), FL, följer att beslut om avstängning och förvisning av en elev samt beslut om interimistisk avstängning kan överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol genom s.k. förvaltningsbesvär. 2 007 /0 8:JO1 Av 21 § andra stycket FL följer att beslut om avstängning och förvisning skall förses med information om hur beslutet kan överklagas. Det skall fram- gå av överklagandehänvisningen att överklagandet skall göras skriftligt och att det i skrivelsen skall anges vilket beslut som överklagas och den ändring klaganden begär. Vidare skall framgå att skrivelsen skall ges in till den myn- dighet som har meddelat beslutet och att skrivelsen skall ha kommit in dit från den dag då klaganden fick del av beslutet (jfr 23 § FL). Enligt 24 § FL skall den myndighet som har meddelat det överklagade be- slutet pröva om skrivelsen med överklagandet har kommit in i rätt tid. Har skrivelsen kommit in för sent skall den avvisas om inte vissa i andra och tred- je styckena angivna förhållanden är för handen. Enligt 25 § FL skall, om skrivelsen inte avvisas enligt 24 §, den myndighet som har meddelat beslutet överlämna skrivelsen och övriga handlingar i ärendet till den myndighet som skall pröva överklagandet. I 27 § första stycket FL stadgas följande. Finner en myndighet att ett be- slut, som den har meddelat som första instans, är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, skall myndigheten ändra beslutet, om det kan ske snabbt och enkelt och utan att det blir till nackdel för någon enskild part. Skyldigheten gäller även om beslutet överkla- gas, såvida inte klaganden begär att beslutet tills vidare inte skall gälla (inhi- bition). Enligt andra stycket gäller inte skyldigheten, om myndigheten har överlämnat handlingarna i ärendet till en högre instans eller om det i annat fall finns särskilda skäl mot att myndigheten ändrar beslutet. Enligt 28 § första stycket FL förfaller ett överklagande av en myndighets beslut, om myndigheten själv ändrar beslutet så som klaganden begär. I så fall tillämpas inte 24 och 25 §§. Ändrar myndigheten beslutet på annat sätt än klaganden begär, skall överklagandet, enligt paragrafens andra stycke, anses omfatta det nya beslutet, om inte avvisning skall ske enligt 24 §. Rätt att anlita ombud eller biträde Enligt 9 § första stycket FL får den som för talan i ett ärende anlita ombud eller biträde. Den som har ombud skall dock medverka personligen, om myn- digheten begär det. Visar ett ombud eller biträde oskicklighet eller oförstånd eller är han olämplig på något annat sätt, får, enligt andra stycket, myndighe- ten avvisa honom som ombud eller biträde i ärendet. Enligt tredje stycket får en myndighets beslut att avvisa ett ombud eller biträde överklagas särskilt och då i samma ordning som det beslut varigenom myndigheten avgör ärendet. Utlämnande av allmänna handlingar, m.m. I 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) finns grundläggande bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet. Enligt 2 kap. 3 § TF är en handling allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som in- kommen till eller upprättad hos myndigheten. I 2 kap. 12 § TF stadgas att allmän handling som får lämnas ut, dvs. inte omfattas av sekretess, skall på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. 2 007 /0 8:JO1 som önskar ta del av handlingen har i sådant fall enligt 2 kap. 13 § TF även rätt att mot fastställd avgift få kopia av handlingen. Begäran att få kopia av allmän handling skall behandlas skyndsamt. Visserligen måste myndigheten ibland ha ett visst rådrum, t.ex. för att eftersöka den begärda handlingen eller för att pröva om den får lämnas ut, dvs. om den är offentlig. Behandlingen av en framställan om att utfå allmän handling bör emellertid inte få ta mer än någon eller . Om framställningen avser eller fordrar genomgång av ett omfattande material är dock ett visst dröjsmål ofrånkomligt. Fråga om utlämnande av allmän handling prövas enligt 2 kap. 14 § TF av den myndighet som förvarar handlingen. Svarar en viss befattningshavare vid myndigheten enligt arbetsordning eller särskilt beslut för vården av handling- en, ankommer det enligt 15 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen på honom att i första hand pröva frågan om handlingens utlämnande till enskilda. I tvek- samma fall skall den som har handlingen i sin vård hänskjuta frågan till myn- digheten, om det kan ske utan omgång. Vägrar han att lämna ut handlingen eller lämnar han ut den med förbehåll, skall han på sökandens begäran hän- skjuta frågan till myndigheten. Sökanden skall i så fall underrättas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten och att ett beslut av myndig- heten krävs för att ett avgörande skall kunna överklagas. Rätten att få ett så- dant formellt beslut tillkommer sökanden oavsett grunden för avslagsbeslutet, dvs. även om det grundas på att handlingen inte är allmän. Myndighetens avslagsbeslut får enligt 15 kap. 7 § sekretesslagen överklagas hos kammarrätt. Enligt 7 kap. 9 § andra stycket sekretesslagen gäller sekretess i bl.a. gym- nasieskolan dels i skolans elevvårdande verksamhet i övrigt för uppgift om enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Sek- retessen gäller dock endast, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i elevvårdsärende eller i annat ärende som har nämnts. Enligt 14 kap. 4 § sekretesslagen gäller sekretess till skydd för enskild i det avseende som är av intresse här inte i förhållande till den enskilde själv och kan i övrigt helt eller delvis efterges av honom. Nämnden beslutade att, såvitt här är aktuellt, stänga av J. och A. från undervisningen på under resten av vårtermi- nen och . Beslutet överklagades av J. och A. Över- klagandet kom, via länsrätten, in till nämnden . Efter beslutet uppmärksammades nämnden på bristerna i handläggningen och bestämde därför att en utredning skulle göras. Nämnden höll ett nytt sammanträde där J. och A. närvarade. Vid sammanträdet beslutade nämnden att beslutet om avstängning och förvisning av elever vid Torsbergsgymnasi- et står fast. överlämnade nämnden överklagandet avseende beslutet och tillhörande handlingar till länsrätten samt upplyste om att 2 007 /0 8:JO1 nämnden hade fattat ytterligare ett beslut. Länsrätten förelade nämnden att inkomma med yttrande över överklagandet. I ett yttrande daterat uppgav nämnden bl.a. att en utredning hade gjorts och att samtal hade hållits med eleverna vid ett nytt sammanträde samt att arbetsutskottet inte fann skäl att ändra beslutet från . I dom un- danröjde länsrätten nämndens beslut med följande motiver- ing. Av utredningen i målet framgår att inte sett till att det inför arbetsutskottets beslut funnits en utredning som allsidigt klarlägger de omständigheter som var av betydelse för ärendets be- dömning. Inte heller har A.F. fått tillfälle att muntligen yttra sig inför arbetsutskottet vid sammanträdet .