frsrdg · GW04RRS8 · 2008-10-29 00:00:00 — styrelses redogörelse angående tillämpning av det finanspolitiska ramverket har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition, (RiR 2008:15). har beslutat att slutsatserna från denna granskning ska överlämnas i form av en redogörelse till . Av granskningen framgår att förbättringar gjorts jämfört med tidigare ekonomiska propositioner. Men den visar också att det beslutsunderlag regeringen lämnar till kan förbättras ytterligare. Styrelsen anser att en tydlig redovisning av hur överskottsmålet följs ger ökade möjligheter till efterlevnad av beslut om det finanspolitiska ramverket. iakttagelser i denna granskning bör enligt styrelsen beaktas av . En otydlig uppföljning av överskottsmålet riskerar att minska dess betydelse5 Indikatorerna ger en splittrad bild6 Motiveringen till utgiftstakets nivå bör preciseras7 Kopplingen är svag mellan den långsiktiga analysen och utformningen av finanspolitiken på kort och medellång sikt7 Med hänvisning till de motiveringar som framförs under styrelses överväganden föreslår följande: Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). har granskat hur regeringen har tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition, (RiR 2008:15). Rapporten har beslutats av riksrevisor och den publicerades . Syftet med granskning är att bedöma hur det finanspolitiska ramverket tillämpas och hur de finanspolitiska målen följs upp och redovisas ekonomiska vårproposition. Det är enligt viktigt att det beslutsunderlag regeringen lämnar till är av hög kvalitet och tydligt beskriver den av regeringen föreslagna inriktningen av finanspolitiken. Regeringen har i vårpropositionen understrukit att en väsentlig förutsättning för tilltron till finanspolitiken är att tillämpningen av det finanspolitiska ramverket följs upp på ett tydligt sätt.1 har granskat olika delar av det finanspolitiska ramverket. Centrala delar i ramverket är överskottsmålet, utgiftstaket och det kommunala balanskravet. En utgångspunkt i denna granskning av regeringens tillämpning av ramverket är de samlade rekommendationer som har lämnat till regeringen i tidigare rapporter. En annan utgångspunkt för granskningen är den nuvarande regeringens utfästelser om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringen har uttryckt en ambition att förtydliga uppföljningen av de finanspolitiska målen och redovisningen till och allmänheten.2 Dessa utfästelser har enligt i stor utsträckning legat i linje med rekommendationer. Granskningen visar enligt att väsentliga förbättringar gjorts jämfört med tidigare ekonomiska propositioner. Exempel på detta är att regeringen utfäst sig att redovisa en bedömning av utgiftstaket i vårpropositionen före budgetåret. Denna bedömning ska ligga till grund för det förslag till utgiftstak som lämnas i budgetpropositionen. Ett annat exempel är att de beräkningsprinciper och beräkningsförutsättningar som ligger till grund för analysen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet presenteras på ett mer utförligt sätt . I vårpropositionen 2008 klargörs även principerna för hur storleken på ett potentiellt reformutrymme eller besparingsbehov ska fastställas. visar granskningen att det beslutsunderlag regeringen lämnar till kan förbättras ytterligare. har granskat hur regeringen tillämpat det finanspolitiska ramverket ekonomiska vårproposition. Granskningen visar att det finns möjligheter att ytterligare förbättra det beslutsunderlag regeringen lämnar till . De viktigaste slutsatserna och rekommendationerna från granskningen redovisas nedan. En otydlig uppföljning av överskottsmålet riskerar att minska dess betydelse Trots att regeringen i vårpropositionen presenterar en analysram för hur reformutrymmets storlek ska bedömas redovisas ingen preciserad uppskattning av reformutrymmets storlek. Inte heller presenteras en kvantitativ analys av hur stora anpassningar av finanspolitiken som är nödvändiga för att överskottsmålet ska nås. Samtliga indikatorer regeringen använder för att följa upp överskottsmålet visar på stora och växande överskott utöver det av fastlagda målet. Vårpropositionen innehåller emellertid ingen plan för hur målavvikelsen ska minskas. som alla indikatorer pekar på stadigt växande avvikelser från överskottsmålet anger regeringen att finanspolitiken i stort sett ligger i linje med målet. Även om målet överskrids finns enligt en fara med att tolerera stora målavvikelser och en otydlig redovisning av finanspolitikens anpassning till målet. För att överskottsmålet ska fylla sin funktion är det enligt viktigt att målavvikelser rapporteras på ett enhetligt och tydligt sätt både när sparandet ligger över och under målet. Annars finns en risk att överskottsmålet förlorar sin styrande funktion och att även ett sparande som kraftigt underskrider målet kan komma att beskrivas som i stort sett i linje med målet. För att ytterligare förbättra uppföljningen av överskottsmålet bör regeringen presentera en preciserad bedömning av hur stora förändringar av finanspolitiken uttryckt i miljarder kronor som krävs för att överskottsmålet ska uppnås. En sådan bedömning bör göras på ett enhetligt och tydligt sätt från gång till gång, oavsett om sparandet ligger över eller under målet. Denna bedömning anger storleken på ett potentiellt reformutrymme eller besparingsbehov. I vilken takt reformutrymmet bör tas i anspråk påverkas även av konjunkturläget. Regeringen bör dock alltid ange en plan för hur överskottsmålet ska uppnås. Indikatorerna ger en splittrad bild De tre indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet utvecklas på olika sätt. Skillnaden mellan dem ökar dessutom över tiden. Ingenting hindrar i princip att en indikator visar att finanspolitiken ligger i linje med målet, medan de båda övriga visar på ett för högt eller för lågt sparande. Indikatorerna är beräknade utifrån sparandet under olika långa tidsperioder. Det strukturella sparandet beräknas på sparandet under ett enskilt år, 7-årssnittet på sparandet under och det genomsnittliga sparandet på en ännu längre tidsperiod. Indikatorerna kommer av detta skäl att reagera olika snabbt på en omläggning av politiken. Regeringen har tidigare angett att genomsnittet ska användas för att i efterhand avgöra om överskottsmålet uppnåtts. Om målet följs upp med flera indikatorer som kan ge olika värden blir uppföljningen otydlig om inte detta kommenteras eller något tolkningsstöd ges, anser . Regeringen bör ange hur indikatorerna ska tolkas i de fall de visar på olika värden. Regeringen bör även ange om någon av indikatorerna har en större betydelse än de övriga när finanspolitikens förhållande till överskottsmålet analyseras. Det finns enligt en potentiell målkonflikt mellan att uppnå överskottsmålet och att på kort sikt anpassa finanspolitiken till konjunkturläget. som överskottsmålet kraftigt överträffas och regeringen pekar på risken för en svagare ekonomisk utveckling bedömer den att det strukturella sparandet inte bör försvagas. För att målavvikelsen ska minska måste emellertid det strukturella sparandet enligt för eller senare reduceras. Regeringen bör redovisa sin principiella syn på avvägningen mellan finanspolitiska hänsyn . Motiveringen till utgiftstakets nivå bör preciseras De bestämningsfaktorer regeringen anger kvantifieras inte i bedömningen av utgiftstakets nivå 2011. Regeringens långsiktiga strategi för den offentliga sektorns inkomster och utgifter och dess samband med utgiftstaket redovisas inte. Motiveringen till utgiftstakets nivå bör innehålla en kvantifierad redovisning, där sambanden mellan förslaget till utgiftstak och regeringens långsiktiga strategi för den offentliga sektorns inkomster och utgifter, samt finans politikens anpassning till överskottsmålet framgår tydligt. Kopplingen är svag mellan den långsiktiga analysen och utformningen av finanspolitiken på kort och medellång sikt Regeringens analys av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet har förbättrats i flera avseenden. Detta gäller bland annat presentationen av beräkningsförutsättningar och beräkningsprinciper, samt den hållbarhetsindikator som används. Sambandet mellan analysen av finanspolitikens hållbarhet och bedömningen av reformutrymmets storlek är emellertid fortfarande otydligt. Bedömningen av det potentiella reformutrymmet utifrån den långsiktiga beräkningen försvåras dessutom av att en s.k. teknisk justering införs i denna. Den tekniska justeringen innebär att sparandet i den offentliga sektorn sänks från av BNP av BNP 2015 genom en ospecificerad transferering från staten till hushållen. Innebörden av justeringen är att det finns utrymme för ofinansierade reformer motsvarande av BNP utan att finanspolitiken blir ohållbar. Detta framgår dock inte i de delar av propositionen där reformutrymmets storlek diskuteras. Regeringen bör bedöma finanspolitikens långsiktiga hållbarhet utan att en teknisk justering av utgifterna förs in i beräkningarna. Innebörden av den tekniska justeringen förklaras inte på ett tydligt sätt och gör beräkningsresultaten svårtolkade. anser vidare att regeringen bör klargöra syftet med de långsiktiga beräkningarna ytterligare och i större utsträckning använda resultatet av analysen som ett underlag vid utformningen av finanspolitiken på kort och medellång sikt. finner att slutsatserna av den granskning som redovisat i granskningsrapporten av det finanspolitiska ramverket Regeringens redovisning ekonomiska vårproposition (RiR 2008:15) bör överlämnas till i form av en redogörelse. I anslutning härtill vill styrelsen anföra följande. gör i rapporten bedömningen att väsentliga förbättringar gjorts jämfört med tidigare ekonomiska propositioner. Exempelvis har regeringen utfäst sig att redovisa en bedömning av utgiftstaket i vårpropositionen före budgetåret. Vidare har funnit, att de beräkningsprinciper och beräkningsförutsättningar som ligger till grund för analysen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet presenteras på ett mer uthålligt sätt . Principerna för hur storleken på ett potentiellt reformutrymme eller besparingsbehov ska fastställas klargörs enligt också vårproposition. Men enligt visar granskningen också att det beslutsunderlag regeringen lämnar till kan förbättras ytterligare. I rekommendationer till regeringen ingår bl.a. att ytterligare förbättra uppföljningen av överskottsmålet. Regeringen bör enligt ange hur de indikatorer som används för att följa upp överskottsmålet ska tolkas i de fall de visar på olika värden. Regeringen bör även ange om någon av indikatorerna har en större betydelse än de övriga, när finanspolitikens förhållande till överskottsmålet analyseras. Styrelsen anser att en tydlig redovisning av hur överskottsmålet följs ger ökade möjligheter till efterlevnad av beslut om det finanspolitiska ramverket. iakttagelser i denna granskning bör enligt styrelsen beaktas av . Därmed överlämnas denna redogörelse till . 2007/08:100 s. 39. 2006/07:100 s. 84.