frsrdg · GV04RRS10 · 2008-02-20 00:00:00 — Statliga bolag och stiftelser har slutfört 30 granskningsrapporter, vilket innebär att det kvantitativa mål som sattes upp i verksamhetsplanen har nåtts. I det följande ges exempel på granskningar som publicerats . Inom granskningsinriktningen Offentliga finanser har sju granskningar slutförts. Rapporterna avser till exempel hur regeringen bereder och redovisar skatteutgifter (RiR 2007:3), följer upp kommunernas ekonomi (RiR 2007:16), analyserar finanspolitikens långsiktiga hållbarhet (RiR 2007:21) samt redovisningen av budgeteffekter (RiR 2007:26). Vidare har en omfattande verksamhet bedrivits inom inriktningen Hoten mot samhället. har rapporter om beredskapen för kärnkraftsolyckor (RiR 2007:4), säkerheten vid vattenkraftdammar (RiR 2007:9), statens insatser för att hantera omfattande elavbrott (RiR 2007:17) samt beredskapen för kriser i betalningssystemet (RiR 2007:28) publicerats. De statliga bolagen och stiftelserna har behandlats i flera granskningar. Bland annat har publicerat granskningsrapporter om regeringens beredning av förslag om försäljning av sex bolag (RiR 2007:8), samhällsuppdrag (RiR 2007:15) samt med vind i ryggen? (RiR 2007:29). De statligt bildade stiftelserna har behandlats i två granskningar rörande stiftelsernas årsredovisningar (RiR 2007:27) respektive kapitalförvaltning (RiR 2007:30). har en granskningsrapport om funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga publicerats inom inriktningen Staten och arbetsmarknaden. Vidare pågår ytterligare ett antal förstudier och granskningar inom inriktningen bland annat avseende nedsättning av socialavgifter och start av näringsverksamhet. Inriktningen Hållbarheten i transfereringssystemen har resulterat i en slutförd granskning av hantering av arbetsskadeförsäkringen (RiR 2007:32). Flera förstudier har påbörjats. Medborgarperspektivet har berörts explicit i några granskningsrapporter: Den största affären i livet tillsyn över fastighetsmäklare (2007:7), Tas sjukskrivnas arbetsförmåga till vara? kontakter med arbetsgivare (2007:19), Statens insatser vid anmälningar av vårdskador Kommer patienten till tals? (RiR 2007:23) samt körprov lika för alla? (RiR 2007:6). Inom inriktningen i EU pågår en granskning av EU:s gårdsstöd. Inom ramen för inriktningen Förvaltningens interna styrning och kontroll har en granskning av myndighetsstyrelser med fullt ansvar (RiR 2007:25) publicerats. Vad gäller Informationskvalitet i staten utgjorde publiceringen av granskningsrapporten av informationssäkerhetsarbete i den statliga förvaltningen (RiR 2007:10) avslutningen på en serie granskningar avseende informationssäkerhet. Frågor kring regeringens styrning, uppföljning och rapportering till har berörts i ett antal av de granskningsrapporter som publicerats . Några av de rapporter som publicerats hör inte till någon enskild inriktning. Här kan nämnas ett par granskningar avseende bistånd, det vill säga Oegentligheter inom bistånd (RiR 2007:20) och Bistånd genom budgetstöd (RiR 2007:31) samt Statlig tillsyn av bostad med särskild service enligt LSS (RiR 2007:1). Sammanfattningsvis kan konstateras att vi i huvudsak har följt vår beslutade inriktning. har en för effektivitetsrevision gemensam och enhetlig modell för kvalitetssäkring. Huvudansvaret för kvalitetssäkringen har projektet och den ansvarige projektbeställaren för varje granskning. Under genomförandet av en granskning sker en särskild kvalitetssäkring under processens gång. Syftet med den särskilda kvalitetssäkringen är, förutom att säkerställa att riksrevisorerna får ett tillfredsställande underlag för sina bedömningar, att vara ett allmänt stöd till projektgrupper och projektbeställare samt att under granskningens gång fånga upp och åtgärda eventuella problem. har inte redovisat styckkostnader i resultatredovisningen bland annat beroende på att det inte varit möjligt att göra relevanta jämförelser bakåt i tiden. Ett flertal av de granskningar som genomfördes hade inletts i de tidigare organisationerna och revisorer, varför kostnaderna för granskningarna är ofullständiga. I årets resultatredovisning redovisas kostnader uppdelat på granskningsprocessens tre delar områdesbevakning, förstudie och granskning. För att möjliggöra en jämförelse över åren har vi valt att hålla isär redovisningen av kostnaderna för de olika delarna av effektivitetsrevisionen eftersom de har olika koppling till publicerade rapporter. Ett enskilt års områdesbevakning avser i huvudsak kommande års granskningar. På samma sätt avser kostnader inte bara de publicerade rapporterna utan också till stor del granskningar som avslutas först året därpå. Riksrevisorerna väljer själva vad som ska granskas inom ramen för granskningsmandatet och utför inga andra granskningsuppdrag. Valet av granskningar måste därför utgå från en grundlig bedömning av risk och väsentlighet. En viktig del av effektivitetsrevisionen är därför områdesbevakningen. Den syftar till att upptäcka och fånga in väsentliga risker och problem inom olika områden och ligger till grund för inriktningen av granskningen kommande år. Områdesbevakningen ger Riksrevisorerna underlag inte bara för vad som ska granskas utan också för vad som inte ska granskas. Det handlar dels om att allmänt bevaka och analysera vad som pågår inom den statliga verksamheten, dels om att genom en mer fördjupad (riktad) områdesbevakning närmare analysera behovet av granskning inom ett visst område. En allt större del av områdesbevakningen har varit riktad främst inom de valda granskningsinriktningarna. Områdesbevakningen resulterar i en granskningsplan och en verksamhetsplan. Med utgångspunkt i verksamhetsplanen fattas beslut om vilka förstudier som ska genomföras. Syftet med förstudien är att ta fram underlag för riksrevisors beslut om eventuell granskning. Av förstudien ska det framgå om det förmodade problem som identifierats i samband med områdesbevakningen är både granskningsvärt och granskningsbart. För att ett problem ska vara granskningsbart ska det gå att granska utifrån någon form av bedömningsgrund. Merparten av de förstudier som genomförs går vidare till granskning. användes (24) av resurserna inom effektivitetsrevisionen till områdesbevakning. Större insatser gjordes bland annat inom områdena bostadspolitiken, public service, människors säkerhet och trygghet samt högskolans dimensionering. Slutsatserna av områdesbevakningen har legat till grund för valet av granskningar enligt granskningsplanen . Granskningsverksamheten behöver för att kunna bedrivas effektivt ett längre tidsperspektiv än . I takt med att granskningar avslutas måste nya startas. Mot denna bakgrund har områdesbevakningen och den därpå följande planeringen bedrivits med ett tidsperspektiv som även omfattar granskningar som planeras för . Kostnader för effektivitetsrevision 2007 (tkr) Kostnader för effektivitetsrevision 20052007 Förbrukade timmar inom effektivitetsrevision 20052007 Kostnaderna för förstudier och granskningar har ökat med . Anledningen till de ökade kostnaderna är att flera av de nya granskningsinriktningarna krävt nya typer av kompetens. Dessa kompetenser har dels erhållits genom att medarbetare med rätt kompetens rekryterats till flera av de valda inriktningarna, dels genom att extern kompetens anlitats i en ökande utsträckning exempelvis genom samarbete med universitet och högskolor. Kostnaderna för extern kompetens uppgick till 7,9 (3,5) . Kostnader för förstudier och granskningar 2005200715 Upparbetade kostnader vid årets början Kostnad för avslutade granskningar varav kostnad för granskningar som avslutats utan publicering varav kostnad för publicerade granskningar Kostnad per avslutad granskning Riksrevisorerna beslutade i verksamhetsplanen om ökade resurser för effektivitetsrevision med ett oförändrat mål för antalet publicerade rapporter. Resursökningen skulle således medge en ökad resursinsats i varje enskild granskning i syfte att öka kvaliteten genom bredare och djupare granskningar. I jämförelse med 2006 har styckkostnaden också ökat med . Av årets kostnader om för granskningar som avslutats har använts för publicerade granskningar. Resterande har använts för förstudier och granskningar som inte resulterat i publicerad rapport, vilket är en avsevärd minskning i förhållande till 2006. Publicerade granskningar har som helhet avsett mer komplicerade och utmanande områden. Det är en utveckling som i sin tur krävt mer granskning men även ökat behovet av särskild kompetens och kvalitetssäkring både intern och extern. En bidragande orsak till att detta varit möjligt är den satsning på riktad områdesbevakning som gjorts inom ramen för granskningsinriktningarna. Underlaget för val av inriktning och beslut om förstudier har förbättrats och därigenom har även precisionen i valet av granskningar förbättrats. Nya former för uppföljning och styrning av pågående förstudier och granskningar har också bidragit till den positiva utvecklingen. Sammantaget kan vi konstatera att den långsiktiga strategiska inriktningen av granskningen har förtydligats. I den årliga rapporten kunde slutsatser dras kring granskningar av bland annat den statliga tillsynen, transparensen i regeringens redovisning av de offentliga finanserna samt arbetsmarknadspolitikens genomförande. Genom ökad tonvikt på inriktningarna har goda förutsättningar därmed skapats för att genomföra rätt granskningar på ett sådant sätt att det blir möjligt att dra slutsatser kring inriktningarna i kommande årliga rapporter. Genom den återkommande uppföljningsrapport som publicerades har också ett arbete inletts i syfte att bättre kunna följa upp resultatet av granskningsrapporter. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Verksamhetsgrenen internationell verksamhet finansieras till del av anslaget 90:1 . Denna del av verksamheten avser sådana uppgifter som normalt åligger det nationella revisionsorganet, t.ex. samverkan inom ramen för Audit Institutions (INTOSAI). Vidare ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad har beslutat. disponerar anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. Anslaget uppgick till . Anslaget ska användas i enlighet med /DAC:s definition av bistånd och i överensstämmelse med mål och inriktning för politik för global utveckling och internationellt utvecklingssamarbete. får även i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området och får ta betalt för detta. Internationell revision, samverkan och kontakter Internationell revision, samverkan och kontakter innefattar i huvudsak arbete inom ramen för INTOSAI, samarbete inom EU, det nordiska revisionssamarbetet, åtaganden som revisor i internationella organisationer samt bilaterala kontakter av olika slag. har medverkat i arbetet inom fleraav INTOSAI:s kommittéer. Detta har gett värdefulla kunskaper bland annat till granskningsverksamhet och har bidragit till utvecklingen av statlig revision internationellt. Inom ramen för för kapacitetsutveckling har inlett arbetet med en global databas för större kapacitetsuppbyggnadsprojekt vid nationella revisionsorgan. Som ordförande i Financial Audit (FAS) leder arbetet med att utveckla internationella revisionsriktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Vid antogs de första nio av 39 planerade internationella riktlinjer. Utvecklingsarbetet sker i samarbete med den privata sektorns standardsättande organ International Auditing and () som är knutet till International () och med hjälp av revisionsexperter från statliga revisionsorgan i ett sjuttiotal länder. IAASB ger ut International Standards on Auditing (), som är en globalt accepterad standard för revision. liksom Asiatiska bidrar till projektets finansiering. De europeiska nationella revisionsorganen och Europeiska revisionsrätten träffas i ett kontaktkommittémöte för att utbyta erfarenheter och ta ställning till gemensamma frågor. möte behandlade bland annat riskhantering i internkontrollen av EU-medel och vilken risk för felaktigheter i hantering av EU-medel som bör accepteras. har varit medlem i tre av de åtta arbetsgrupperna under . Därutöver har varit medlem i den arbetsgrupp som förbereder kontaktkommittémötena. har Europeiska revisionsrätten (ECA) genomfört två granskningsbesök i . deltar inte i själva granskningen men bistår ECA genom administration av besöken och genom att observatörer deltar i granskningsbesöken. Information och besked om preliminära revisionsresultat från ECA vidarebefordras av till berörda myndigheter och departement. har inom ramen för sitt löpande åtagande som nationellt revisionsorgan granskat fyra nordiska institutioner samt varit revisor i det europeiska flygsäkerhetsorganet Eurocontrol. Personal från myndigheten har även engagerats som revisorer i (). Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. samarbetsprojekt för att utveckla långsiktig institutionell kapacitet inom statlig revision i fattiga länder ska bidra till detta mål. Utvecklingssamarbetet bedrivs främst i projektform, där syftet är att ska stärka den institutionella kapaciteten (roll, lagstiftning, kompetens, resurser, ledarskap m.m.) hos revisionsmyndigheter i enskilda utvecklingsländer. Dessa projekt finansieras med anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. har bedrivit sex samarbetsprojekt i södra , i och på . Härutöver påbörjades ett samarbete med revisionsmyndigheten i inom området revision av . har haft sju medarbetare placerade i de aktuella samarbetsländerna. Ett stort antal medarbetare har därutöver medverkat med korttidsinsatser i dessa länder. Kontrakten för nu pågående samarbetsprojekt löper ut . har därför aktivt sökt nya partner för långsiktigt utvecklingssamarbete. En förstudie har genomförts på , som i egenskap av självstyrande region i har en egen revisionsmyndighet. Kontakter har inletts med revisionsmyndigheten i . Dessutom har , i syfte att undersöka möjligheterna till samarbete med , deltagit i ett större utvärderingsarbete lett av . Inom ramen för varje projekt fastställs mål för såväl projektperioden som det enskilda året. Externa utvärderingar av enskilda projekt genomförs regelmässigt, ofta i slutet av en kontraktsfas. har ingen sådan utvärdering gjorts. Nedan följer en genomgång av de fyra största projekten. ska AFROSAI-E, den regionala samarbetsorganisationen för nationella revisionsorgan i södra , verka för utveckling inom följande områden: revisionsmyndighetens oberoende, IT-infrastruktur, personal- och kompetensförsörjning, kvalitetssäkring, effektivitetsrevision och kommunikation och mediefrågor. stöd i form av lång- och korttidsinsatser har inriktats mot områdena effektivitetsrevision och kommunikation och mediefrågor. Viktiga och större insatser som genomförts är en manual i effektivitetsrevision som har tagits fram och presenterats för AFROSAI-E:s 23 medlemmar, modeller för kvalitetssäkring av redovisnings- och effektivitetsrevision som har testats vid några revisionsmyndigheter i regionen, en manual för en extern och intern kommunikation som har utvecklats och synsättet presenterats vid AFROSAI-E:s årliga möte. Därutöver lämnades institutionellt stöd till sekretariatet i form av två långtidsplacerade rådgivare. De viktigaste delprojekten har rört institutions-, professions- och kompetensbyggande aktiviteter. Till dessa har hört att bistå i arbetet med att ta fram en ny revisionslag i enlighet med internationell standard, att introducera metoder för bedömning av internkontrollsystem, att introducera finansiell revision samt att öka kunskaperna i engelska hos personal på olika nivåer. Ett förslag till ny revisionslag finns , och kunskaper i olika metod- och rollfrågor har ökat. Det nationella revisionsorganets interna kommunikation samt samarbete med externa partner har utvecklats. har insatserna inriktats mot att utveckla dels den nationella revisionsmyndighetens roll och mandat i förhållande till den exekutiva och den lagstiftande makten, dels det nationella revisionsorganets (NAOT) interna infrastruktur och revisionella förmåga. Bland resultaten märks avsevärda framsteg i arbetet med en ny revisionslag, ett förslag till en ny ledningsorganisation för NAOT samt produktionen av en ny revisionshandbok för finansiell revision. Vidare har NAOT:s effektivitetsrevision utökats personellt, och myndighetens första effektivitetsgranskning har slutförts. Samarbetet med de tre revisionsmyndigheterna i och har främst syftat till att förstärka deras roll och mandat samt utveckla och konsolidera deras professionella kapacitet. Parallellt med aktiviteter för att utveckla finansiell revision och effektivitetsrevision, har aktiviteterna inriktats mot att förstärka den strategiska ledningsstrukturen. Vidare har målet varit att öka uppmärksamhet, kännedom och förståelse bland olika externa intressenter om huvudprinciperna för ansvarsutkrävande inom den offentliga förvaltningen i Bosnien och . Bland resultaten märks publiceringen av de två första effektivitetsrapporterna, publiceringen av en bulletin på revisionsmyndigheternas hemsidor, genomförandet av ett seminarium om Fraud and Corruption samt framtagandet av procedurer för hur de årliga revisionsrapporterna analyseras av parlamentet. har arbetet med egen metodutveckling och vägledning för myndighetens internationella utvecklingssamarbete fortsatt. Det internationella utvecklingssamarbetet är i högre grad orienterat mot den externa revisionens roll i reformeringen av systemet för offentlig finansiell styrning i respektive land. Särskilt viktigt är att stödja utvecklingen av parlamentens kontrollmakt. Kostnader för internationella utvecklingssamarbetet 20052007 Av tabellen framgår att kostnaderna för de fem största samarbetsprojekten svarade för av de totala kostnaderna. Nedgången jämfört med beror framför allt på att det tidigare dominerande samarbetet i avslutades . får inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. får ta betalt för sådana uppdrag och tjänster och bestämmer själv avgifternas storlek. Det avgiftsfinansierade utvecklingssamarbetet har begränsad omfattning och har främst avsett samarbete med den nationella revisionsmyndigheten i (). Projektet, som bland annat har resulterat i förbättrade arbetsmetoder inom finansiell revision och att effektivitetsrevision har införts, avslutades . Kostnaderna för verksamheten har minskat, liksom intäkterna, främst beroende på en lägre aktivitetsnivå i samarbetet i . Kostnaderna inom den internationella verksamheten har minskat med . Minskningen är i allt väsentligt hänförlig till det internationella utvecklingssamarbetet som haft en tillfällig nedgång . Kostnader och intäkter för internationell verksamhet 20052007 Internationell revision, samverkan och kontakter Förbrukade timmar i den internationella verksamheten 20052007 Internationell revision, samverkan och kontakter I syfte att effektivisera det internationella utbytet har deltagit med viktiga bidrag i utvecklingen av EU:s samarbete på revisionsområdet och av INTOSAI. Under ordförandeskap och ledning har FAS utvecklats till INTOSAI:s mest produktiva kommitté. Uppmärksamheten har varit stor och förutom de ca 140 nominerade experterna från ett sjuttiotal nationella revisionsmyndigheter, har flera länder visat intresse för att aktivt delta i underkommittéarbetet. Det internationella utvecklingssamarbetet har bedrivits med hög intensitet. Verksamheten är nu etablerad på i stort sett avsedd nivå. Särskild uppmärksamhet har ägnats utvecklingen av projekten. Därmed har det avslutade stora projektet i kunnat ersättas med ökad verksamhetsvolym i både gamla och nya projekt. har revisionslagstiftningen och revisionsorganets relation till såväl den verkställande makten som parlamentet varit i fokus i flertalet projekt. Övrig avrapportering och externa kontakter ska utföra en oberoende revision som bidrar till demokratisk insyn, god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. Genom att riksdag och regering får kunskap om hur fattade beslut faktiskt har genomförts och får ett underlag för åtgärder kan revisionen leda till att skattepengarna används effektivt och redovisas på ett riktigt sätt. För att uppnå detta är det en förutsättning att resultat och iakttagelser är efterfrågade och tydligt kommunicerade med relevanta målgrupper. Det innebär att kommunikation och kunskapsspridning av revisionens resultat är en viktig del av verksamhet. I uppgifter ingår även att företräda statlig revision i olika sammanhang. De aktiviteter och kontakter som sker i ovannämnda syfte utförs i stor utsträckning av medarbetare och chefer inom våra revisionsgrenar men också av riksrevisorerna. Kommunikationsfunktionen arbetar med planering, genomförande, samordning och uppföljning av dessa aktiviteter. För att ge en tydlig bild av denna del av myndighetens verksamhet redovisas den i särskild ordning i årsredovisningen. Kostnader för övrig avrapportering och externa kontakter 20052007 Årlig rapport, uppföljningsrapport och övr. årliga rapport publicerades (RiR 2007:14). I rapporten presenteras iakttagelser inom fyra områden i den statliga förvaltningen: Förmågan att säkerställa det statliga åtagandet med hjälp av en fungerande statlig tillsyn, regeringens redovisning till i de budgetpolitiska dokumenten, genomförandet av arbetsmarknadspolitiken samt hur myndigheterna säkerställer att verksamheten bedrivs enligt gällande lagar och förordningar. Med anledning av de iakttagelser som redovisas inom dessa områden lämnade följande rekommendationer till regeringen: Genomför konkreta åtgärder för att åstadkomma en väl fungerande tillsyn. Skapa en större öppenhet kring prognosmetoder och målbeskrivningar i de budgetpolitiska dokumenten. Se över mål och målstruktur för arbetsmarknadspolitiken. Klargör myndigheternas ansvar för såväl intern kontroll som informationsskyldigheten gentemot regeringen. publicerade resultatet av sin första uppföljning av vilka följder granskningarna inom effektivitetsrevision och årlig revision har fått. I (dnr 30-2006-1373) redovisas vilka åtgärder regeringen samt de granskade myndigheterna och bolagen har vidtagit med anledning av granskningsrapporter publicerade . Rapporten innehåller också en redovisning av hur har mottagit och behandlat granskningsresultaten. Därutöver framgår hur regeringen har behandlat de invändningar som årlig revision lämnat i revisionsberättelser. har för avsikt att publicera en uppföljningsrapport . ska företräda statlig revision i olika sammanhang, till exempel i frågor om styrning eller revision. har även genom granskning skaffat kunskap om förhållanden inom skilda sakområden. Med denna utgångspunkt lämnar remissyttranden i vissa frågor. har bland annat lämnat yttrande över slutbetänkande och över förslaget till ny myndighet mot olyckor och kriser. har myndigheten genomfört ett antal aktiviteter på olika arenor och för olika målgrupper. Det övergripande syftet har varit att öka kunskapen om revisionens resultat och möjligheter. Samtliga utskott har bjudits in till ett möte med riksrevisorerna och granskningsledningen. Tio av utskott har fått en allmän genomgång av verksamhet och en fördjupad presentation av granskningsverksamheten inom respektive utskotts område. har genomfört ett seminarium i samarbete med Europiska revisionsrätten och deltagit i . Temat för dessa två aktiviteter var hur revisionen kan bidra till en effektivare verksamhet. En effektivitetsgranskning utmynnar i publiceringen av en rapport. Arbetet är dock i många fall inte avslutat med detta. Efter granskningen inleds ett antal olika kommunikationsinsatser. Det handlar framför allt om att informera regering, riksdag och myndighetsledningar om granskningens resultat. Resultaten sprids också genom kontakter med media.