frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — får också moti- veringen till att endast beviljas skolskjuts i form av terminskort, dock muntli- gen. uppger att han har för avsikt att överklaga avslagsbeslutet rörande taxi. Den administrativa samordnaren tar kontakt med förvaltningsjuristen angående ärendet och skickar en besvärshänvisning till K.S. får alltså ett skriftligt beslut angående skolskjuts i form av termins- kort. Handläggaren förklarar dock muntligen att J. inte uppfyller villkoren för skolskjuts med taxi. genomför en omor- ganisation. Den tidigare administrativa chefen går i pension till augusti och funktionen som administrativ chef delas upp på en personalchef och en eko- nomiadministrativ chef. Den ekonomiadministrativa chefen övertar ansvaret för skolskjutsområdet från den tidigare administrativa chefen. , som arbetat vid förvaltningen som controller, tillträder tjänsten som ekonomiadministrativ chef. Efter semestern är i tjänst fr.o.m. och blir då informerad om ärendet av förvaltningsjuristen. Med anledning av att K.S. redan fått muntlig information om att hans son ej uppfyller villkoren samt att han meddelat förvaltningen att han har för avsikt att lämna in en överklagan uppfattar den ekonomiadministrativa chefen att K.S. redan är informerad. Den ekonomiadministrativa chefen beslutar därför att vänta med att skicka information om och motivering till avslagsbe- slutet till dess att den skriftliga informationen och motiveringen kan skickas till K.S. Den nytillträdda ekonomiadministrativa chefen behövde också sätta sig in i skolskjutsområdet och kartlägga bedömningen av skolskjutsansökningar för barn i närområdet för att motsvara kommunallagens krav på likställighet. skedde en sådan genomgång och den administrativa chefen 2 008 /0 9:JO1 gjorde i samband med K.S:s överklagan en omprövning av ärendet. Även omprövningen ledde till ett avslag. mottar förvaltningen ett e-mail som K.S. ställer frågor till skolskjutshandläggaren . Hon i sin tur vidarebefordrar frågorna till förvaltningsjuris- ten som besvarar dem . Förvaltningsjuristen beslutar då också att förlänga besvärstiden till . inkommer med en överklagan till förvaltningen, som omprövar ärendet och överlämnar det sedan till länsrätten för prövning. tillstår att hanteringen av ärendet varit otillfredsställande. Hanteringen av ärendet har inte följt de normala rutinerna för handläggning av skolskjutsansökningar. yttrade sig över remissvaret. Föredraganden inhämtade per telefon kompletterande upplysningar från An- nika , som sammanfattningsvis uppgav följande. tog skolskjutssamordnaren fram underlag för kommunens bedömning av ansökan om skolskjuts för J. mätte därvid avståndet från J:s hem till två alternativa busshållplat- ser för kollektiva färdmedel i kommunens kartsystem samt antecknade trafi- kerar ej denna sträcka, kollektiva färdmedel finns resp. från hemmet och handikapptransport på ansökningsblanketten. föreslog att den aktuella ansökan om skolskjuts med Gula linjen, skoltaxi och särskild anordnad skolskjuts skulle avslås och beviljade därefter busskort för J., vilket utgör en verkställighetsåtgärd. Skolskjutssamordnaren har inte delegation att fatta beslut om skolskjuts med t.ex. skoltaxi. har däremot en sådan delegation. När kom tillbaka från semestern fick hon information om ärendet. Skol- skjutssamordnaren hade då semester och fick i stället infor- mationen från dåvarande förvaltningsjuristen. Baserat på uppgifter om av- stånd m.m. gjorde inte någon annan bedömning än skol- skjutssamordnaren och fattade därför beslut i enlighet med skolskjutssamord- narens förslag. gjorde och skolskjuts- samordnaren en genomgång av skolskjutsområdet och omprövade då det nu aktuella ärendet. Beslutet blev avslag även vid omprövningen. tog således ställning till ärendet . JO tog del av Länsrättens i dom i mål nr 21437-06. I domen prövade länsrätten lagligheten av kom- muns beslut angående skolskjuts för J. Länsrätten avslog K.S:s överklagande och anförde i domskälen bl.a. att det i målet inte var visat att färdvägen kunde 2 008 /0 9:JO1 anses trafikfarlig i skollagens mening och att beslutet därför inte kunde anses strida mot 4 kap. 7 § skollagen (1985:1100). I ett beslut anförde JO följande. JO:s huvuduppgift är att granska att myndigheter och andra som står under JO:s tillsyn följer lagar och andra författningar i sin verksamhet. Syftet med denna granskning är i första hand att undersöka om myndigheterna har följt de regler som gäller för förfarandet, dvs. att myndigheterna har agerat korrekt i formellt hänseende. JO är däremot återhållsam med att anlägga synpunkter på myndigheternas bedömningar i sak. Jag vill därför framhålla att sakfrågan bedömningen av om K.S:s son var berättigad att erhålla kostnadsfri skol- skjuts på annat sätt än genom erhållande av terminskort () för höst- terminen 2006 inte är en fråga som det finns skäl för mig att uttrycka någon uppfattning om. Det är i stället kommunens hantering av ärendet i formellt avseende som är föremål för min granskning. Jag har begärt yttrande från nämnden. Föredraganden har per telefon inhämtat upplysningar från nämndens förvaltning och jag har tagit del av handlingar i förvaltningens ärende angående skolskjuts för J. Trots de företagna utredningsåtgärderna tvingas jag konstatera att det i flera hänseen- den råder oklarhet om hur ärendet har handlagts. Att nämndens remissyttran- den inte har gett ett tydligt svar på de frågor som har aktualiserats i mitt till- synsärende är givetvis inte tillfredsställande. Jag har vid min bedömning av ärendet funnit skäl att i väsentliga delar utgå från de uppgifter som har lämnat rörande den faktiska hand- läggningen av den aktuella ansökan om skolskjuts. De remissvar som nämn- den har lämnat föranleder emellertid viss osäkerhet om nämndens syn på hur ett ärende angående skolskjuts ska handläggas. Jag vill därför inledningsvis anföra följande. I 4 kap. 7 § första stycket skollagen föreskrivs att hemkommunen är skyl- dig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skol- skjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållande- na, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Någon ovillkorlig rätt till skolskjuts föreligger således inte utan bestäm- melsen lämnar visst utrymme för kommunen att själv bedöma om behov av skolskjuts ska anses föreligga. Av rättspraxis framgår att skollagens uppräkning av vilka omständigheter som kan medföra skyldighet för en kommun att anordna kostnadsfri skol- skjuts innebär att kommunen i vissa fall är skyldig att göra en individuell prövning av en elevs rätt till skolskjuts. Vid en sådan prövning ska beträffan- de trafikförhållandena hänsyn tas till den av eleven anlitade färdvägens trafik- 2 008 /0 9:JO1 farlighet, varvid omständigheter som avsaknad av gångbana och trafiktäthet ska beaktas (se bl.a. RÅ 1993 ref. 77 och RÅ 1994 ref. 84). Denna individuel- la prövning ska göras när nämnden, eller den som på nämndens vägnar fattar beslut, tar ställning till en ansökan om skolskjuts och får inte anstå till dess att en förälder vänder sig till nämnden och förklarar att han eller hon är missnöjd med beslutet eller till dess att beslutet överklagas. Jag återgår nu till handläggningen av ansökan om skolskjuts för J. Genom en ansökan, som kom in till barn- och ungdomsförvaltningen i Val- lentuna kommun , ansökte makarna om skolskjuts. De använde därvid en blankett för ansökan som kommunen tillhandahåller. I blanketten anges fyra alternativ för skolskjuts: terminskort (), Gula linjen, skoltaxi och särskild anordnad skolskjuts. Makarna ansökte om skolskjuts i form av Gula linjen, skoltaxi eller särskild anordnad skolskjuts. I ansökan anförde de följande. Vi bor långt från skolan och det finns inget kollektivt sätt att ta sig dit, närms- ta busshållplats är och innebär att J. måste korsa den hårt trafikera- de (och olycksdrabbade) vägen 268 mellan och . Det har ankommit på nämnden att pröva om J. hade rätt till skolskjuts och, i så fall, hur skolskjutsen skulle ordnas i hans fall. Nämnden har därvid haft att göra en bedömning av bl.a. trafikförhållandena på den väg som J. behövde gå för att ta sig till och från hållplatsen för kollektiva färdmedel och bedöma om skolvägen uppfyllde kraven vad gäller trafiksäker miljö. Makarna S:s ansökan handlades inledningsvis av skolskjutssamordnaren . Eftersom J. uppfyllde det s.k. avståndsvillkoret beviljade hon som ansökan kom in till förvaltningen, dvs. , skolskjuts genom tillhandahållande av ett terminskort (). Den aktuella ansökan avsåg inte skolskjuts i sådan form, men jag har inte någon invändning mot att hon likväl beviljade J. ett . Det har närmast ankommit på föräldrarna att ta ställning till om J. skulle använda terminskortet. hade inte behörighet att fatta beslut om skol- skjuts i form av Gula linjen, skoltaxi eller särskild anordnad skolskjuts. Frå- gan om skolskjuts i sådan form prövades därför av , som hade behörighet att fatta beslut därom. Hon beslutade att avslå makarna S:s ansökan om skolskjuts. Utredningen ger således vid han- den att ett formellt beslut fattades beträffande deras ansökan, och jag finner inte skäl att rikta någon kritik mot handläggningen i den delen. Detta innebär emellertid inte att förvaltningens hantering av ärendet är tillfredsställande. Jag vill härvid särskilt peka på att vad som har kommit fram visar att det före- kommit påtagliga brister när det gäller informationen till makarna om ärendets handläggning. 2 008 /0 9:JO1 Det föreligger inte någon lagstadgad skyldighet för en kommun att under- rätta en sökande om ett beslut i ett ärende rörande skolskjuts. Det är dock självfallet så att en kommun, som en serviceåtgärd, ändå bör informera sö- kanden om t.ex. ett avslagsbeslut i ett sådant ärende. För det fall kommunen väljer att, i stället för att tillställa sökanden själva beslutet, skicka ut en under- rättelse om beslutet är det, till undvikande av missförstånd, av allra största vikt att underrättelsen tydligt återger innehållet i det beslut som har fattats. som skolskjutssamordnaren beviljade J. busskort för höstter- minen 2006, dvs. , skickade hon ut ett meddelande till familjen . I meddelandet anfördes bl.a. följande. J. har beviljats busskort för HT 06. Kortet finns att hämtas vid terminsstart på expeditionen på skolan. Makarna informerades dock inte om att kommunen ännu inte hade fattat något formellt beslut i frågan om J. var berättigad till skolskjuts med Gula linjen, skoltaxi eller särskild anordnad skolskjuts. fattade beslut i den frågan och avslog ansökan. Makarna under- rättades inte om avslagsbeslutet. Mot bakgrund av den bristfälliga informatio- nen måste de ha haft svårt att förstå hur deras ansökan hade handlagts. Det finns skäl för nämnden att se över sina rutiner när det gäller hur sökanden informeras om beslut i ärenden rörande skolskjuts. Av utredningen framgår att K.S. kontaktade förvalt- ningen per telefon i anledning av meddelandet rörande beviljandet av buss- kort. hade semester och K.S. talade med en vikarie. Något beslut om att avslå ansökan om skolskjuts i form av bl.a. skoltaxi hade då inte fattats. Som framgått fattades avslagsbeslu- tet först . Beslutet gällde endast beviljande av skolskjuts genom tillhandahållande av ett terminskort. Vikarien synes emellertid ha uppfattat handlingarna i ärendet på det sättet att den aktu- ella ansökan hade avslagits. Mot den bakgrunden var det i och för sig inte fel av henne att till makarna sända information om hur de skulle gå till väga om de ville överklaga beslutet. Jag återkommer nedan till dokumentationen av de beslut som har fattats i det aktuella ärendet. Den överklagandehänvisning som förvaltningen skickade ut till makarna var felaktig. Med anledning av vad nämnden har anfört i denna del vill jag påpeka följande. Beslut i ett skolskjutsärende kan, utom när fråga är om rena verkställig- hetsbeslut, överklagas enligt bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen (1991:900), KL, om laglighetsprövning. 2 008 /0 9:JO1 Av 31 § förvaltningslagen (1986:223), FL, framgår att bl.a. bestämmelser- na om överklagandehänvisning (21 § FL) inte gäller sådana ärenden hos kom- muner där besluten kan överklagas för laglighetsprövning enligt 10 kap. KL. Vid överklagande för laglighetsprövning, s.k. kommunalbesvär, ska över- klagandet ges in till länsrätten (10 kap. 5 § KL). Överklagandet ska ha kom- mit in till länsrätten från den dag då det tillkännagavs på kommunens anslagstavla att protokollet över beslutet justerats. Anslaget om protokollsjustering måste vara uppsatt på anslagstavlan för att tiden ska löpa ut (10 kap. 6 § KL). Ett beslut som har fattats med stöd av delegation från en nämnd ska enligt 6 kap. 35 § KL anmälas till nämnden. I fråga om ett sådant beslut räknas överklagandetiden om särskilt protokoll häröver uppsatts för tillkännagivandet av protokollets justering och i övriga fall från den dag då anslag skedde om justering av protokollet från det nämndsammanträde vid vilket delegationsbeslutet anmäldes för nämnden. Den överklagandehänvisning som makarna fick från förvaltningen gäll- de s.k. förvaltningsbesvär och var således direkt felaktig, eftersom ett beslut i ett skolskjutsärende inte kan överklagas på detta sätt. Däremot kan ett beslut om skolskjuts bli föremål för laglighetsprövning enligt bestämmelserna i 10 kap. KL. När makarna frågade om möjligheten att överklaga beslutet borde de därför ha fått information om den möjligheten. Att en felaktig över- klagandehänvisning lämnades är givetvis inte godtagbart. Även om makarna inte har lidit någon rättsförlust på grund av den felaktiga informationen, vill jag understryka att det är av största vikt för den enskildes rättssäkerhet att myndigheter gör klart för sig hur ett beslut överklagas så att den information som lämnas till den enskilde är korrekt. Det inträffade synes ha berott på brister i nämndens rutiner och jag utgår från att nämnden, om så inte redan har skett, ser till att liknande fel inte upprepas. Det kan i sammanhanget nämnas att i sitt betänkande, Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121), har föreslagit bl.a. att beslut om rätt till skolskjuts ska kunna överklagas genom förvaltningsbesvär. Förslaget till ny skollag bereds inom . Jag övergår nu till dokumentationen i det aktuella ärendet. På den ansökningsblankett som makarna gav in till barn- och ungdomsför- valtningen har tjänstemän vid förvaltningen fyllt i vissa uppgifter under rubri- ken Beslut. Dessa uppgifter ger vid handen att ett beslut om att avslå ansö- kan om skolskjuts för J. skulle ha fattats . Beslut i anledning av den aktuella skolskjutsansökan har dock, som kon- staterats ovan, fattats vid två olika tillfällen och av två olika beslutsförfattare . 2 008 /0 9:JO1 I samband med att bevilja- de busskort för J. tog hon fram underlag för kommunens bedömning av ma- karna S. ansökan om skolskjuts. föreslog att ansö- kan om skolskjuts med Gula linjen, skoltaxi eller särskild anordnad skolskjuts skulle avslås och gjorde vissa anteckningar på ansökningsblanketten under rubriken . Den vikarie som K.S. fick tala med, när han kontaktade förvaltningen per telefon , synes ha fått intryck av att den aktuella ansökan hade avslagits . Det är fullt förstå- eligt att vikarien bibringades denna uppfattning utifrån dokumentationen i ärendet. Det inträffade visar på vikten av att beslut i t.ex. ett ärende rörande skolskjuts dokumenteras på ett tydligt sätt. När fattade beslut om att avslå ansö- kan om skolskjuts för J. skrev hon, i egenskap av beslutsfattare, sin namn- teckning i en ruta avsedd för namnförtydligande avseende skolskjutsansvarigs underskrift. Det är enligt min mening mycket som talar för att det sätt på vilket beslu- ten dokumenterats har varit en starkt bidragande orsak till svårigheterna för nämnden att i sina yttranden redogöra för handläggningen av ärendet. Vidare synes länsrätten vid sin laglighetsprövning ha utgått från att beslut om att avslå ansökan hade fattats . Det är helt oacceptabelt att dokumentationen av beslut görs i en allmän handling på sådant sätt att det inte i efterhand klart framgår att det rör sig om två skilda beslut och att det inte går att utläsa vem som har fattat respektive beslut och när så har skett. Avslutningsvis vill jag tillägga följande. in ett överklagande till förvaltningen. Nämnden vidarebefordrade överklagandet jämte ett därtill fogat yttrande till länsrätten. Handlingarna kom in till länsrätten . Eftersom överklagandet i förevarande fall rätteligen inte skulle ha getts in till kommu- nen, utan ha skickats direkt till länsrätten, anser jag att det tog innan förvaltningen översände överklagandet till länsrätten för bl.a. rättids- prövning. I ett e-postmeddelande till K.S. uppgav kommu- nens dåvarande förvaltningsjurist bl.a. Eftersom det dessvärre blev rörigt kring besvärshänvisningen så förlänger jag besvärstiden till nu . Det finns inte någon rätt för en myndighet att efter eget skön bestämma överklagandetiden och hur den ska beräknas (se bl.a. JO:s ämbetsbe- rättelse 2000/01 s. 495). Jag är därför kritisk till denna handläggningsåtgärd. i övrigt har anfört ger inte skäl till någon ytterligare åtgärd eller något uttalande från min sida. Med den kritik som har uttalats ovan avslutas ärendet. 2 008 /0 9:JO1 En kommun tillhandahöll skolskjuts genom att ge elever ett s.k. busskort. Fråga bl.a. om kommunen kunde ta ut en avgift av eleven om denne hade förlorat busskortet och bad om att få ett nytt kort (Dnr 668-2006) i kommun fattade beslut om regler, riktlinjer och tillämpningsföreskrifter för skolskjuts (Bun § 3). I beslutet, under . Förlorade busskort ersätts med första gången, andra och tredje gången är avgiften . I en anmälan, som inkom till JO , ifrågasatte H.J. om i kommun ägde rätt att avgifts- belägga skolskjuts på det sätt som skett. Han anförde bl.a. följande. I den aktuella delen strider beslutet mot bl.a. bestämmelsen i 3 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) om att det är fullmäk- tige som skall besluta om avgifter samt mot 4 kap. 7 § skollagen (1985:1100) som ålägger kommunen att anordna kostnadsfri skolskjuts. Om nämnden kan anses ha rätt att ta ut ersättning enligt beslutet önskar han att JO skulle yttra sig över den differentierade taxan. Vid kontroll med bussbolaget som utför skolskjutsen har framkommit att busskortet kostar oavsett om man köper det en eller . H.J. begärde även att JO skulle yttra sig över att nämndens ordförande ut- gett dokument avseende regler för skolskjuts under förespegling att dokumen- tet var ett utdrag ur nämndens protokoll. Trots att nämnden bara hade beslutat om avgift för borttappade busskort angavs i dokumentet bl.a. följande. Trasiga, ej fungerande busskort eller kvitton från chaufför måste lämnas till // på Djuråsskolans exp. // för erhållande av nytt kort. Vid egen åverkan på kortet får eleven betala . Inledningsvis inhämtade en föredragande hos JO upplysningar per telefon från barn- och utbildningschefen , kommun. Han anförde bl.a. följande. Nästan all skolskjuts inom är s.k. linjelagd skolskjuts, dvs. utförs genom ordinarie linjetrafik. Undantaget är särskolan. De elever som enligt lag 2 008 /0 9:JO1 har rätt till skolskjuts får därför ett särskilt skolskjutskort genom skolan. Kor- tet är kostnadsfritt och gäller för en termin. Om kortet förkommer eller för- störs på grund av att det har hanterats oaktsamt får eleven betala en avgift på för ett nytt kort. Av detta belopp hänför sig till själva kortet, och är en administrativ avgift. Det görs i varje enskilt fall en bedömning av om eleven har förlorat kortet på grund av oaktsamhet. Det är inte vanligt att avgift tas ut. Enligt nämndens beslut ökar beloppet andra och tredje gången som kortet förkommer. Det finns inte något delegationsbeslut från kommun- fullmäktige, utan nämnden har tolkat det som att den enligt kommunallagen har rätt att fatta beslut om en smärre avgift som inte är av principiell natur och som saknar egentlig kommunalekonomisk betydelse. Därefter remitterades anmälan till i kommun för utredning och yttrande. Som sitt remissvar ingav nämnden, arbetsutskottet, ett av upprättat yttrande i vilket anfördes följande (i yttrandet omnämnd bilaga har här utelämnats; JO:s anm.). i kommun har fastställt regler, riktlin- jer och tillämpningsföreskrifter för skolskjuts , och . Beslutet följer skollagens krav 4 kap. 7 § på kostnadsfri skol- skjuts. Hänsyn har tagits till färdvägens längd, trafikförhållanden, funktions- hinder och annan särskild omständighet. kommun erbjuder alla ele- ver som har skolskjutsrätt kostnadsfri skolskjuts. Skolskjutstrafiken i kommunen utförs till stor del av den linjebundna kollektivtrafiken. Det innebär att de elever som är berättigade till kostnadsfri skolskjuts erhåller ett färdbevis, busskort. Busskortet är en värdehandling och är personligt och om det skulle tappas bort eller göras obrukbart så kan eleven beställa ett ersättningskort mot en administrativ avgift på . Avseende kommunens rätt att ta ut avgifter så hävdar kommun, att stöd ges i 3 kap. 13 § kommunallagen för nämnden att besluta i frågor som rör förvaltningen. anser att man följer kommunallagen när det gäller beslut om att ta ut en administrativ avgift som täcker den självkostnad som uppstår i samband med beställning av ett ersättningskort. Elever som är berättigade till skolskjuts är en tydligt avgränsad grupp kommunmedborgare som ligger inom nämndens ansvars- område. Utifrån det ser kommunen att frågan inte är av principiell beskaffenhet eller av större vikt för kommunen. Kommunen medger att nämndens beslut från 2004-01-14, och på en punkt bör revideras. Kommunen skall enbart ta ut en administrativ avgift som motsvarar en faktisk kostnad och avgiften skall inte vara differentierad. Vid barn- och utbildningsnämndens arbetsutskott beslöt man att fastställa den administrativa avgiften för ett borttappat busskort till och inte tillämpa en differentierad avgift. Nämnden kommer besluta i frågan . Anmälaren hävdar vidare att nämndens ordförande har utgett ett dokument avseende regler för skolskjuts med förespegling att dokumentet är ett utdrag ur nämndens protokoll. Dokumentet som åsyftas är en information som delas ut i samband med läsårsstarten till alla skolskjutsberättigade elever. Dokumentet består av två 2 008 /0 9:JO1 delar, dels ett utdrag ur nämndens protokoll och dels barn- och utbildnings- förvaltningens tillämpningsföreskrifter. Det framgår tydligt att det är ett ut- drag ur nämndens protokoll. Dock finns det delar i dokumentet som kan upplevas som otydliga. Dessa har omarbetats och gjorts tydligare. Se bilaga: Information till elever som har rätt till skolskjuts. H.J. kommenterade remissvaret. Från Länsrätten i inhämtades uppgift om att barn- och utbild- ningsnämndens beslut (Bun § 3) respektive (Bun § 66) inte hade överklagats. Vissa kompletterande upplysningar inhämtades per telefon från . Från kommunen inhämtades även Reglemente för kommunstyrelsen och nämnderna, fastställt av kommunfullmäktige . I ett beslut anförde JO följande. Av 4 kap. 7 § skollagen (1985:1100) framgår att hemkommunen är skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Enligt den grundläggande uppgiftsfördelningen inom en kommun har fullmäktige beslutanderätten i allmänhet. Principen kommer till uttryck i 3 kap. 9 § kommunallagen (1991:900), KL. I paragrafen föreskrivs i första stycket att fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen. I lagtexten ges i punktform en exempli- fierande uppräkning av vilka slags ärenden som åsyftas. I punkten 2 av upp- räkningen anges att fullmäktige skall besluta om budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor. Fullmäktige får enligt 3 kap. 10 § KL delegera viss beslutanderätt till en nämnd.