frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — IAF anser sammanfattningsvis att när en arbetslöshetskassa skall innehålla ersättning bör kassan upprätta ett beslut om denna åtgärd. Den enskilde bör här få stöd i lagen till att kunna få ett sådant beslut omprövat, samt bör det också finnas ett direkt lagstöd för den enskilde som ger möjlighet till att över- klaga ett sådant omprövningsbeslut. IAF hänvisar till sitt lämnade förslag till regeringen i budgetunderlaget för perioden 20072009 att arbetslöshetskas- sornas möjlighet att innehålla ersättning under utredning om ifrågasatt ersätt- ningsrätt ges lagstöd. I ett beslut anförde JO följande. Jag uttalade i ett beslut (JO:s ärende dnr 2774-2002) att det inte finns något utrymme för en arbetslöshetskassa att hålla inne ersätt- ning under utredning utöver vad som följer av . I det nu aktuella ärendet utgår jag från att det varit fråga om tillämpning av 66 § tredje stycket enligt vilket ersättning som tillkommer den sökande kan hållas inne i avvak- tan på utredning i ärendet om det finns sannolika skäl att en sökande med stöd av bestämmelsens första stycke skall frånkännas rätt till arbetslöshetsersätt- ning. Ett sådant frånkännande kan ske om en sökande medvetet eller av grov vårdslöshet lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter. I den gamla lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring fanns motsvarig- heten till den nämnda bestämmelsen i 34 §. Bestämmelsen hade utfor- mats i huvudsaklig överensstämmelse med 20 kap. 3 § d) lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), se SOU 1971:42 s. 253. Den senare bestämmel- sen innehåller en möjlighet för att dra in eller sätta ned ersättning om den ersättningsberättigade medvetet eller av grov vårdslöshet lämnat oriktig eller vilseledande uppgift angående förhållande som är av betydelse för rätten till ersättning. lagliga möjligheter att hålla inne ersättning eller utge den med lägre belopp till dess slutligt beslut har fattats innefattar bl.a. den situationen (se 20 kap. 2 a § tredje stycket AFL). Sådana provisoriska beslut kan på begäran omprövas eller överklagas (20 kap. 10 och 11 §§ AFL). För arbetslöshetsförsäkringens del framgick av 34 § i den gamla ALF- lagen att beslut om indragning av arbetslöshetsersättning i avvaktan på utred- ning skulle anmälas till . 2 007 /0 8:JO1 ansågs således som ett beslut. Det finns inte anledning att se annorlunda på det vid tillämpning av 66 § tredje stycket . Mot ovanstående bakgrund måste en arbetslöshetskassas bedömning att hålla inne ersättning med stöd av 66 § tredje stycket enligt min mening ses som ett beslut i ett ärende om rätt till ersättning enligt . Av 49 § framgår att ett sådant beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Innan detta kan ske måste kassan ha omprövat beslutet enligt 61 § (50 § ). Ett provisoriskt beslut att i avvaktan på utredning hålla inne ersättning skall således i linje med vad IAF har anfört på samma sätt som ett slutligt beslut om frånkännande meddelas i skriftlig form tillsammans med en full- följdshänvisning. Den sökande ges då möjlighet att få beslutet överprövat, i vart fall till dess ett slutligt beslut i frågan har fattats. Med dessa uttalanden avslutar jag ärendet. Kritik mot Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) angående handläggningen av tre ärenden; fråga bl.a. om förbigående av ombud, krav på protokollsjustering samt utformningen av besked om avslutande av ärenden (Dnr 329-2006) I en anmälan till JO klagade advokaten som ombud för Cent- rum Kompaniet i () på Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Klagomålen avsåg handläggningen av tre ärenden. Av anmälan framgick bl.a. följande. Till DO inkom från tre personer anmälningar mot med påstå- enden om etnisk diskriminering i samband med hyra av affärslokaler i Rinke- by Centrum. DO ställde i skrivelser till vissa frågor med anledning av anmälningarna. anmälde sig som ombud för och begärde anstånd med att yttra sig, vilket beviljades. Yttrande i ärendena gavs in . blev , den jurist som biträder , uppringd av juristen vid DO som infordrade fullmakt. I anslutning till det upprättade en aktanteckning med följande innehåll. KL ringde och påtalade att vi inte lämnat in en fullmakt om att vi har rätt att företräda . Jag kollade upp frågan om det verkligen behövs fullmakt och återkom till KL med meddelandet att det normalt sett inte skall behöva lämnas in fullmakt vid kontakter med myndigheter som DO. KL höll då med och frånföll kravet på fullmakt eftersom hon inte ansåg sig ha anledning tvivla på att vi företrä- 2 007 /0 8:JO1 Vi kom överens om att hon skall höra av sig för det fall att det uppstår ett behov av fullmakt. DO skall fortsättningsvis kommunicera med oss i detta ärende. ringde till för att höra vad som hade hänt i ärendena. Därefter begärde den 9 decem- ber 2004 besked beträffande ärendenas fortsatta handläggning. Denna begä- ran besvarades inte. skickade DO en kallelse direkt till (och utan kopia till ) till överläggning . På trodde man att hade fått en egen kallelse eller åtminstone kopia av kallelsen. fick inte kännedom om överläggningen förrän ringde till för att påminna om brevet . uppgav att kallelsen ställts till utan kopia till av det skälet att DO nu beslutat sig för att alltid infordra skriftlig fullmakt. Skriftlig fullmakt gavs in . Mötet sköts upp till . fick ett protokoll från mötet med begäran dels om eventuella synpunkter (att i så fall bifogas proto- kollet), dels om justering av protokollet. Ett memorandum med korrigeringar och kompletteringar avseende protokollet skickades till DO. I stället för att som sagts foga detta memorandum till protokollet ändrade DO i pro- tokollet och upprepade sin begäran om justering. Ytterligare synpunkter togs in i memorandum, som sändes till DO , och ett nytt protokoll med ny begäran om justering översändes av DO . ifrågasatte begäran om protokollsjustering. Vid telefon- samtal framförde emellertid att så snart proto- kollet justerats skulle ärendet komma att föredras för ombudsmannen. Vidare angav bl.a. att om protokollet inte justerades skulle DO komma att väcka talan mot . Med åberopande av vad anfört justerade protokoll och skickade det till DO . begärde att DO skulle avskriva ärendena. Som enda reaktion på denna begäran fick känne- domskopior av likalydande skrivelser från DO till var och en av anmälarna med följande innehåll. DO förstår att du befinner dig i en svår situation och att du har blivit utsatt för en kränkande behandling. DO anser dock att det finns svårigheter att bevisa att behandling och bemötande av dig eller att beslutet om uppsägning av ditt hyreskontrakt har haft samband med din etniska tillhörighet. DO bedömer att en talan i domstol inte skulle kunna drivas med framgång. DO kommer därför inte att utreda ditt ärende vidare. gjorde vidare gällande att DO brustit i handläggningen av ärendena enligt följande. Det är oklart om skrivelserna är beslut och om de i så fall är beslut varigenom DO skilt sig från ärendena. 2 007 /0 8:JO1 I två av ärendena har aldrig sagt upp något hyresavtal och i det tredje ärendet är det fråga om en normal uppsägning på grund av utebliven hyresbetalning enligt gängse rutiner på marknaden och som på gängse vis återkallades när hyra erlades inom i hyreslagen angiven tidsfrist. I skrivelserna konstaterar DO att utsatt anmälarna för kränkande behandling. Utöver vad som framgått ovan har DO inte försökt förklara vad som skulle ha utgjort den påstått kränkande behandlingen. Inte heller framgår något skäl till varför DO ser sig föranlåten att över huvud taget göra detta uttalande. Genom hänvisningarna till behandling och bemötan- de och beslutet om uppsägning av ditt hyreskontrakt förefaller DO framfö- ra en värdering med avseende på vad som förevarit mellan parterna i ett kommersiellt hyresförhållande. Om detta inte utgör diskriminering eller tra- kasseri i diskrimineringslagens mening, saknar dock DO både anledning och kompetens att uttala sig. Det kan knappast vara DO:s uppgift att fälla omdö- men om vad som är god sed på hyresmarknaden om de inte har någon bäring på DO:s ansvarsområde. anförde sammanfattningsvis att kritik mot DO:s hand- läggning var befogad i följande avseenden: förbigående av ombud, krav på protokollsjustering, oklarhet om fattat beslut, felaktiga påståenden och opå- kallat utpekande. var även kritiskt till uttalanden som handläggaren hos DO gjort i pressen. Till anmälan hade fogats 17 bilagor. DO anmodades att göra en utredning och yttra sig över vad som anförts, utom såvitt avsåg uttalandena i pressen. DO lämnade följande svar. DO får med anledning av JO:s remiss avge följande yttrande. När det gäller den yttre ramen för ärendenas handläggning och det sam- manhang i vilket anmälan skall ses kan inledningsvis hänvisas till advokaten framställning i anmälan till JO. DO vill också hänvisa till de sakuppgifter som framgår av myndighetens dagboksblad i ärendena. Akterna i ärendena fogas till detta yttrande för att finnas tillgängliga vid JO:s gransk- ning av anmälan. En ytterligare bakgrund till de ärenden som avses i anmälan redovisas i ett särskilt yttrande av juristen som var den handläggare hos DO som hade hand om ärendena fram till [] , se bilaga. DO får för egen del tillägga följande rörande genom advokaten framförda kritik. DO följer därvid de punkter som advoka- ten särskilt har tagit upp i sin anmälan. 1 Förbigående av ombud Handläggningen här av ärendena när det gäller frågan om att kräva fullmakt från ett uppgivet ombud är inte lika strikt som i domstolsprocessen. 2 007 /0 8:JO1 anförts av handläggaren godtogs det förhållandet att advokaten inte företett fullmakt. Att en kallelse likväl inte tillställdes ombudet utan hu- vudmannen har uppenbarligen berott på ett misstag så som närmare har för- klarats av . Om DO har godtagit att en advokat formlöst företräder den uppgivna hu- vudmannen skall kommunicering av handlingar m.m. därefter lämpligen ske med ombudet och inte med huvudmannen för det fall det inte finns skäl att också tillställa huvudmannen ett eget exemplar, t.ex. vid kallelse till samman- träde där företrädare för huvudmannen skall närvara eller liknande. DO vill beklaga att rutinerna som avser att vara flexibla i förhållande till den anmälde inte har fungerat väl i det här fallet. DO vill också beklaga det besvär och merarbete som det inträffade kan ha medfört för Centrumkompa- niet och dess ombud. 3 Krav på protokollsjustering har redogjort för sin syn på det som har förevarit. Det kan note- ras att hennes och advokaten uppgifter om vad som gjorts och sagts inte helt överensstämmer. Det kan inte uteslutas att någon missuppfattning ligger bakom advokaten kritik i denna del. För egen del vill DO tillägga att något krav på protokollsjustering eller godkännande av upprättade samtalsanteckningar inte har ställts upp i instruk- tioner eller liknande från myndighetens sida. Vad det gäller är att så långt möjligt försöka få till stånd en samstämmig uppfattning om vad som har sagts och gjorts vid en överläggning mellan DO och den anmälde. Det kan givetvis vara av värde i händelse av en senare tvist inför domstol och är över huvud taget en fråga om god ordning att anmälaren och den anmälde är ense om det faktiska händelseförlopp som anmälan rör. Så som torde framgå av yttrande har långtgående ansträngningar här också gjorts för att till- mötesgå ändringsförslag som den anmälde framfört. Samtalsanteckningarna har således skickats till och förslag till för- ändringar har införts i texten. I ett läge där anmälaren och den anmälde har svårighet att enas om vad som sagts kan det enligt DO:s uppfattning te sig mer rationellt att foga både anmälarens och den anmäldes anteckningar till akten och godta att det inte går att enas om vad som har sagts. 4 Oklarhet om fattat beslut En av de uppgifter som DO har är att utreda anmälningar från enskilda och i de fall DO bedömer att ett biträde är behövligt eller lämpligt kan DO driva en skadeståndstalan för en enskild som anser sig ha blivit diskriminerad. DO beslutar inte om en person har blivit diskriminerad eller inte. Det är domsto- lens sak att pröva huruvida det som den enskilde har upplevt är diskrimine- ring enligt lagen eller inte. De brev (avslutsbrev) som DO skriver till anmälaren är en information till den enskilde anmälaren att DO inte kommer att företräda personen i fråga i en domstolsprocess om diskriminering. I förarbetena till lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering (prop. 1993/94:101 s. 77) framgår att det med hän- syn till att DO:s talerätt enligt den lagen endast får utövas under mycket be- gränsade och i lag angivna kriterier, kan besluten avfattas mycket kortfattat och allmänt. DO motiverar därför i de flesta fall mycket kortfattat för den enskilde varför myndigheten inte kommer att driva just dennes ärende till domstol. Det kan möjligen också diskuteras om de brev som DO skriver till den en- skilde (avslutsbrev) är egentliga beslut i förvaltningsrättslig mening eller 2 007 /0 8:JO1 Brevet ger naturligtvis uttryck för ett ställningstagande från DO:s sida i den meningen att det ger uttryck för DO:s bedömning att vidare åtgärder inte kommer att vidtas av DO för att utreda saken. Detta ställningstagande eller beslut saknar emellertid rättslig verkan och kan inte överklagas i förvaltnings- rättslig ordning vilket brukar vara ett kännetecken för ett beslut inom förvalt- ningsrätten. Man kan möjligen se handläggningen så långt som ett förstadium till vad som senare kan bli ett ärende i förvaltningsrättslig mening om DO beslutar sig för att vidta en åtgärd mot den anmälde som kan anses innefatta myndighets- utövning. DO har sig bekant att en sådan diskussion har förts när det gäller den rätta karaktäristiken av t.ex. JO:s och JK:s tillsynsärenden innan dessa övergår i att en åtgärd vidtas mot en arbetstagare inom ramen för ett disciplin- förfarande, beslut om förundersökning, åtal m.m. (Jfr /, Förvaltningslagen med kommentarer, s. 55). Oaktat det nu sagda ter det sig naturligt att betrakta handläggningen av anmälningarna som ärenden i förvaltningslagens mening och att tillämpa förvaltningslagens regler så långt möjligt och lämpligt även när det inte är fråga om myndighetsutövning mot någon enskild. Oavsett hur det förhåller sig med DO:s avslutsbrev i förvaltningsrättsligt hänseende delar DO advokaten uppfattning att det givetvis är önsk- värt att det klart framgår att ärendet genom brevet är avslutat, särskilt natur- ligtvis i sådana fall då den anmälde har hörts och deltagit i handläggningen i ärendet. Kopia av avslutsbrevet skickas därför regelmässigt till den anmälde. DO har inte tidigare mötts av uppfattningen att det varit svårt att förstå formu- leringen DO kommer inte att utreda ditt ärende vidare. DO har arbetat aktivt med sin språkpolicy i syfte att göra kommunikationen utåt mera lättbegriplig. Givetvis får detta inte äventyra tydligheten i vad myndig- heten avser med de olika formuleringarna. När nu saken har förts på tal och tydligheten i DO:s besked har satts i fråga avser DO att överväga om formuleringen av dessa avslutsbrev kan göras tydligare, t.ex. med tillägget att handläggningen av ärendet hos DO har av- slutats eller en liknande tydlig upplysning. DO har inte till uppgift att i varje enskilt fall utreda och ta ställning till om ett visst förfarande är diskriminering eller inte. I de fall DO anser att det finns fog för en anmälan och DO anser att det finns skäl att driva ärendet till dom- stol kan DO företräda en enskild och då blir DO part i tvisten. Att avslutsbreven har formulerats så att DO anser att det finns svårigheter att bevisa att behandling och bemötande av dig eller att beslutet om uppsägning av ditt hyreskontrakt har haft samband med din etnis- ka tillhörighet beror på att de tre kvinnorna själva har haft uppfattningen att en av dem blivit uppsagd och att två av dem har fått besked om att om de inte rättar sig efter hyresvärdens anvisningar kan deras kontrakt komma att sägas upp. DO har haft för avsikt att ta upp och kommentera det som anmälarna har uppfattat som en diskriminerande behandling/bemötande och som de anfört i sina anmälningar och under utredning hos DO. DO beklagar om det kan uppfattas så att DO menar att har sagt upp kvinnornas hyreskontrakt. DO har inte utrett och tagit ställning till om så är fallet utan har bara haft för avsikt att bekräfta för anmälarna att DO har uppfattat på vilket sätt de anser sig ha blivit diskriminerade. I detta fall har som har framhållits de avslutsbrev/beslut som skrivits till [namnen här utelämnade, JO:s anmärkning] avsett att vara en information till var och en av dem att DO inte avsåg att driva deras ärende till domstol. 2 007 /0 8:JO1 Det är DO:s uppfattning att de flesta som vänder sig till myndigheten upp- lever sig ha blivit utsatta för en kränkning av något slag, oavsett om förfaran- det i fråga faller inom ramen för bestämmelserna om förbud mot diskrimine- ring eller inte. Det är därför inte ovanligt att DO i sina brev till anmälaren med upplysning om att myndigheten inte kommer att driva deras ärende, trots detta ändå vill uttrycka en viss medkänsla med deras upplevelse, oavsett om det inträffade är att betrakta som diskriminering eller inte. Det är då givetvis viktigt att denna ambition, grundad på en medkänsla med anmälarens utsatta position, inte kläds i formuleringar som kan uppfattas som ett konstaterande av att den anmälde faktiskt har gjort sig skyldig till ett beteende som innefattar diskriminering. Också den anmälde har naturligtvis ett berättigat intresse av att inte bli anklagad för diskrimine- ring utan att det har slagits fast av domstol. DO har förståelse för att beslutets formulering kan uppfattas som att DO ansett att skulle ha gjort sig skyldig till diskriminering i kvinnornas fall. Detta har dock som nämnts inte varit avsikten. När nu advo- katen har satt ljuset på formuleringarna i de aktuella breven ser DO själv att det finns ett utrymme för förbättringar av formuleringarna som kan tillgodose båda de syften som har berörts. DO avser att ta initiativ till en översyn av de avslutsbrev som har använts med ambitionen att förbätt- ra dem och göra DO:s intentioner tydligare. DO vill beklaga det obehag som och dess ombud kan ha vållats genom den olyckliga for- muleringen. Av de till yttrandet fogade synpunkterna från framgick följan- de. 1 Förbigående av ombud Enligt min uppfattning har det rådande arbetssättet bland handläggarna varit att ombud för såväl anmälare som anmäld part måste inkomma med en skrift- lig eller muntlig fullmakt. I enlighet med detta ringde jag till Baker & (B&M) och efterfrågade en fullmakt. ifrågasatte då nödvändigheten av en fullmakt vilket jag fann lite märkligt. Advokater som agerar ombud bifogar normalt en fullmakt i samband med att man yttrar sig till DO. När återkom på nytt i frågan och höll fast vid sin inställning frånföll jag kravet eftersom jag inte såg någon anledning att ifrågasätta att byrån företrädde . Att jag därefter skickade en kallelse direkt till Cent- rumkompaniet var ett rent misstag. Kallelsen borde givetvis ha ställts till B&M. Eftersom en fullmakt saknades i ärendet hade jag missat att bocka i ombud i avsedd ruta i diariet, vilket troligen bidrog till att misstaget kunde inträffa. Det är inte korrekt att jag vid samtal med uppgav att det fanns en avsikt med att skicka kallelsen endast till Centrum- kompaniet. Däremot förklarade jag varför misstaget hade inträffat och lovade att sända en ny kallelse till B&M. Jag har svårt att se hur detta misstag kan ha föranlett några ökade kostnader. Bolaget har i vart fall inte lidit eller riskerat att lida någon rättsförlust på grund av det inträffade eftersom DO saknar sanktioner att utfärda vite eller på annat sätt vidta åtgärder mot part som uteblir från en överläggning. 2 007 /0 8:JO1 3 Krav på protokollsjustering Vid överläggningen redogjorde jag för DO:s ärenderutiner, dvs. att vi normalt för protokoll vid våra överläggningar och att protokollet justeras av en repre- sentant från DO och från den anmälda parten. Det framfördes inte några in- vändningar mot detta vid överläggningen och vi kom överens om att proto- kollet skulle tillsändas för justering. Enligt rådande rutin bland handläggarna (några skriftliga rutiner finns inte kring detta) mejlar eller postar handläggaren det färdigskrivna protokollet till den person som ska justera det. Om denne återkommer med synpunkter, änd- ringar eller tillägg till protokollet för handläggaren normalt in dessa direkt i originalprotokollet och skickar det på nytt för justering. Efter överläggningen sände jag protokollet för justering till B&M. B&M återkom med synpunkter och tillägg. Jag förde in dessa i protokollet och sän- de det på nytt till B&M för justering. B&M återkom med syn- punkter varpå jag på nytt ändrade i protokollet och återsände det. Först däref- ter kontaktades jag av som plötsligt ifrågasatte en protokollsjuster- ing från sida. Det stämmer inte att jag sagt att DO skulle väcka talan i domstol om pro- tokollet inte justerades. Det är märkligt att uppfattat mig på det sättet då jag varit tydlig med att jag inte tänkte föreslå att DO skulle väcka talan i ärendet. Detta framgår även av JO-anmälan. Då protokollet ändå inkom i justerat skick sände jag det till anmä- larna för synpunkter. I DO:s till remissvaret fogade akter i ärendena återfanns protokollet från mö- tet undertecknat av en jurist vid DO samt justerat av och . Protokollet innehåller huvudsakligen uppgifter som har lämnats från sida. I protokollet benämns mötet som en överläggning. I akterna återfanns även en skrivelse från till daterad med följande innehåll. Protokoll från överläggning hos DO Bifogat finns protokollet från överläggningen hos DO. Eventuella synpunkter på protokollet kan anges i en särskild bilaga. Jag är tacksam om protokollet återsänds i justerat skick . Av akterna framgick även att i en särskild skrivelse hade lämnat synpunkter på protokollet, att en kopia av protokollet därefter hade sänts åter till för justering och att hade lämnat nya synpunkter på protokollet. I ett beslut anförde JO följande. DO har beklagat att ombudet förbigicks vid handläggningen av ärendena och att vissa påståenden i de avslutande breven kunde missupp- fattas. Övriga synpunkter i anmälan avseende utformningen av och innehållet i de avslutande breven har gett DO anledning att se över formuleringarna i sådana brev. Jag förutsätter att en översyn numera har skett. 2 007 /0 8:JO1 finner jag det särskilt anmärkningsvärt att ärenden, vilka DO valt att inte gå vidare med, har avslutats genom brev som ger intryck av att DO ändå har tagit ställning till anmälarens fördel. Jag har inte anledning att i övrigt uttala mig i de nämnda delarna. Jag går heller inte in på frågan om de avslutande brevens status i förvaltningsrättsligt hänseende. Av de remitterade frågorna återstår kravet på protokollsjustering. Enligt de bestämmelser som gäller för DO:s verksamhet är överläggningar med företag ett av DO:s arbetssätt för att vidta åtgärder mot diskriminering (se 3 § andra stycket lagen [1999:131] om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering). har det funnits en skyldighet för den anmälde att komma till en överläggning med DO och där lämna uppgifter (numera upp- hävda 6 § lagen [1994:134] mot etnisk diskriminering). Någon skyldighet att komma till en överläggning finns . Däremot finns inom flera av en skyldighet för den anmälde att på uppmaning av DO lämna uppgifter om bl.a. förhållanden i sin verksamhet som kan vara av bety- delse för ombudsmannens tillsyn (se t.ex. 24 § lagen [1999:130] om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning). Någon skyldighet för den anmälde att infinna sig för överläggning med DO eller att lämna uppgifter till DO finns dock inte före- skriven i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, vilken har varit den lag som aktualiserats i detta sammanhang.