frsrdg · GV04RB1 · 2008-02-07 00:00:00 — redovisas orealiserade vinster och förluster på särskilda värderegleringskonton vilka utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Vid övergången 2004 beslutades att anskaffningsvärdena skulle motsvara marknadsvärdena per . Om de orealiserade förlusterna överstiger de orealiserade vinsterna redovisas skillnaden i resultaträkningen. Denna beräkning sker värdepapper för värdepapper samt valuta för valuta. Priseffekten består främst av orealiserade värdepappersvinster. Valutakurseffektens fördelning framgår av tabellen nedan: ska enligt riksbankslagen ha en grundfond uppgående till . ska enligt riksbankslagen ha en reservfond uppgående till 500miljoner kronor samt en dispositionsfond. Dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden används enligt riktlinjerna för vinstdisposition som fastställdes . Därutöver har dispositionsfonden använts till att föra uppskrivningsbelopp vid uppskrivning av tillgångar. guldinnehav skrevs upp till marknadsvärdet , och anläggningstillgångarna aktiverades 1994 i balansräkningen till anskaffningsvärdet minskat med avskrivningar. har omföring gjorts från delposterna uppskrivning av guldinnehav och anläggningstillgångar till vinstdisposition med 666respektive till följd av årets avyttringar och avskrivningar avseende de uppskrivna tillgångarna. Värdet på skrevs upp 1996 för att motsvara marknadsvärdet på det guld som erlades som likvid för aktietilldelningen . Ovan nämnda dispositioner och uppskrivningar framgår av tabellen nedan: Uppskrivning av tillgångar: Förändringen av posterna grundfond, reserver och årets resultat förklaras av nedanstående tabell: Överföring till/från: Från utländska tillgångar: Från inhemska tillgångar: Posten värdepapper innefattar främst obligationsräntor. Från utländska skulder: Från inhemska skulder: Not 28 Nettoresultat av finansiella transaktioner Priseffekten innefattar realiserade värdepapperskursvinster och förluster om samt orealiserade värdepapperskursförluster om 668miljoner kronor som förts till resultatet till följd av nedskrivning av värdepappersinnehavet. Valutakurseffekten innefattar realiserade valutakursvinster och -förluster om samt orealiserade valutakursförluster om som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet. I det realiserade valutakursresultatet ingår avseende kursomräkning av IMF:s konto för svenska kronor. Kursomräkningen uppkommer på grund av att kontot är värdesäkrat uttryckt i SDR gentemot IMF, vilket regleras genom betalningstransaktioner i svenska kronor på kontot. Guldvärdeeffekten innefattar realiserad vinst om samt orealiserad guldoptionsförlust om till följd av nedskrivning av guldoptionsinnehavet. Not 29 Avgifts- och provisionsintäkter Posten innefattar års- och transaktionsavgifter avseende RIX-systemet med 33miljoner kronor (23) samt sedel- och myntleveransavgifter med (14). Not 30 Avgifts- och provisionskostnader Posten innefattar främst kostnader för värdepappersdepåer. Not 31 Erhållna utdelningar Utdelning har erhållits från BIS med (45), med (0), samt från med (0). Utdelningen från samt utav utdelningen från erhölls i form av skifteslikvid i samband med frivillig likvidation. Vid likvidationen redovisades nedskrivning av aktierna under posten övriga kostnader. Se not 37. Not 32 Övriga intäkter I posten övriga intäkter ingår (0) avseende försäljning av Baggensnäs. Vidare ingår (50) avseende försäljning av skadade mynt. Resterande avser bland annat försäljning av minnesmynt, (0), och ersättning från Sida för utlånad personal, (1). Löner och andra ersättningar Pensionspremier har utbetalats i enlighet med pensionsavtal för arbetstagare hos staten m.fl., PA 03 och PA 91. Posten pensionsutbetalningar avser utbetalningar dels till pensionärer med avgångsdag , dels till personer som beviljats delpension alternativt pensionsersättning . Löner och andra ersättningar till ledamöterna i direktionen uppgick till fördelat enligt följande: Därutöver har riksbankschefen erhållit styrelsearvode om 0,5miljoner kronor (0,6) från . Posten karensperiodlöner 2007 avser , , samt , , av vilket avser 2008. Fullmäktige har beslutat att direktionsledamöterna under den lagstiftade karensperioden, på högst efter anställningens upphörande, ska erhålla full lön för anställning utan tjänstgöringsskyldighet, dock med avräkning för eventuell inkomst av annan tjänst . Enligt ett beslut om riktlinjer för pensionsvillkoren för direktionsledamöter av fullmäktige från ska föreskriften (RFS 1996:4) utfärdad av förvaltningsstyrelse om tillämpningen av förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. tillämpas för direktionsledamöter. Enligt denna föreskrift ska äldre bestämmelser dock tillämpas för den som omfattades av den upphävda förordningen om förordnandepension m.m. Förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. har upphävts och ersattes av förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Enligt denna förordning ska de nya bestämmelserna tillämpas . Bestämmelserna i förordningen om statliga chefspensioner ska dock fortfarande tillämpas på den som hade sådan chefsanställning som avses i förordningen, om arbetstagaren i oavbruten följd fortsätter sin anställning. Vidare ska bestämmelserna i den tidigare upphävda förordningen om förordnandepension m.m. fortfarande tillämpas på den som tidigare omfattades av denna. Detta innebär följande: För tillämpas den äldre förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. För tillämpas den äldre förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner m.m. För , och tillämpas förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. För tillämpas samma förordning med undantag för minskning av inkomstgaranti avseende pension från . kan vidare enligt rådande ordning komma att få en viss pension från BIS. Denna utgår till styrelseledamöter som innehaft sitt uppdrag i BIS , men först när de uppnått en ålder . Pensionen beräknas på basis av utbetalda styrelsearvoden och uppgår till av dessa. Medelantal årsarbetskrafter uppgick till 372 (404), varav 160 (179) kvinnor och 212 (225) män. Antalet årsarbetskrafter uppgick till 364 (376). Den totala sjukfrånvaron uppgick (4,5) av de anställdas sammanlagda arbetstid. Sjukfrånvaron av uppgick (69,6) av den totala sjukfrånvaron. Kvinnors sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för kvinnor uppgick (4,6), och mäns sjukfrånvaro i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för män uppgick (4,4). I tabellen nedan framgår sjukfrånvaron för respektive åldersgrupp i relation till den sammanlagda ordinarie arbetstiden för åldersgruppen: I informationskostnader ingår kostnader för löpande publikationer, bland annat penningpolitisk rapport, finansiell stabilitetsrapport och årsredovisning. Representationskostnaderna uppgick till (1,4). Ökningen beror bland annat på att stått som värd för ett internationellt möte inom ramen för Europeiska finansiella kommittén, EFK samt en nordisk finansiell krisövning. Därtill ingår till för finansiering av kärninformation rörande ekonomipriset, vilket föregående år redovisades under posten ekonomipris. I posten transport och resor ingår förutom resekostnader även kostnader för transporter av sedlar och mynt. Konsultkostnaderna uppgår till (42). Häri ingår bland annat konsultkostnader för drift och underhåll av betalningssystemet med . Inom övriga externa tjänster avser den enskilt största posten statistikleveranser om (22). Kostnadsökningen beror bland annat på överföringen av betalningsbalansstatistikproduktionen till SCB. I posten IT-drift ingår licenskostnader om (30). Kostnadsökningen beror bland annat på ökade kostnader för stordatormiljön och tillgångsförvaltningssystemet Dimension. I posten ekonomipris ingår prissumman om samt administrationskostnader för detta pris om . De största posterna inom kostnadsgruppen kontors- och fastighetsdrift består av ombyggnationer och underhåll av , (15), och lokalhyra (12). Not 35 Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Under denna post redovisas planenliga avskrivningar avseende de materiella och immateriella anläggningstillgångarna. Not 36 Sedel- och myntkostnader Av den totala kostnaden för sedlar och mynt på (65) avser 33miljoner kronor (6) inköp av brukssedlar, (54) inköp av bruksmynt och (5) inköp av minnesmynt. Not 37 Övriga kostnader Under posten övriga kostnader redovisas nedskrivning av aktierna i med samt nedskrivning av aktierna i om . Nedskrivningarna gjordes i samband med att bolagen avvecklades genom frivillig likvidation. Skifteslikviderna uppgick till 70 respektive vilka redovisas under posten erhållna utdelningar. Se not 31. Not 38 Inom linjen förda poster Värdepapper motsvarande ett marknadsvärde på (13572) har ställts som säkerhet i samband med utländska värdepappersrepor. Avtal under (General to Borrow) och NAB (New Arrangements to Borrow) avseende kreditarrangemang för IMF uppgående till högst 850 miljoner SDR (850), vilket motsvarar (8757). Åtagande att efter eventuell anfordran betala till BIS återstående av det nominella värdet avseende aktieinnehav i BIS. Åtagandet uppgick vid utgången av 2007 till 65 miljoner SDR (65), vilket motsvarar (660). Det nominella värdet avseende utestående valutasvappavtal, vars bokförda värde framgår av not 9, uppgick till (28 582). Det nominella värdet avseende utestående valutaterminsavtal, vars bokförda värde framgår av not 9, uppgick till (1 294). Det nominella värdet avseende utestående räntesvappavtal, vars bokförda värde framgår av not 9 och 19, uppgick till (521). Det nominella värdet avseende utestående guldoptionskontrakt, vars bokförda värde framgår av not 19, uppgick till (152). Kapitaltäckningsgaranti ställd till upplöstes i samband med frivillig likvidation av bolaget. Åtagande mot att ställa medel till förfogande för att utdela ett pris i ekonomisk vetenskap till minne samt administrationskostnader för detta pris. Åtagandet uppgick till (18). Avtal där garanterar värdet på de svenska statsobligationer, statsskuldväxlar och bostadsobligationer som används som säkerhet för intradagskrediter mellan affärsbankerna och centralbankerna inom euroområdet. Förbindelse att till betala kompletteringsersättning om så erfordras på grund av värdesäkringen av de pensionsförmåner som den försäkrade har rätt till. Åtagandet avser personal som 1971 övergick från till AB (numera ). förvaltningskostnader fördelade på verksamhetsområden I tabellen nedan framgår förvaltningskostnader fördelade på verksamhetsområden. De fördelade andelarna gör inga anspråk på att vara exakta utan ska så nära som möjligt spegla den verkliga förbrukningen av de resurser som tas i anspråk inom varje verksamhetsområde. Principen är att kostnaderna i så hög grad som möjligt direkt ska föras till respektive verksamhetsområde utan inblandning av någon fördelningsnyckel. Som stöd för detta har infört en processredovisning, där kostnaderna redan vid fakturahanteringen registreras på respektive verksamhetsområde. har en mängd gemensamma kostnader som inte direkt kan hänföras till ett specifikt verksamhetsområde. Dessa kostnader har fördelats på respektive verksamhetsområde med hjälp av fördelningsnycklar. Nedan förklaras fördelningsprinciperna post för post. Fördelningsmodellen utgår från uppställningen i resultaträkningen, där förvaltningskostnader uppgår till . Se tabell nedan. Som första steg har IT-avdelningens kostnader (IT-kostnader) reducerats från var och en av resultaträkningsposterna. Detta görs för att IT-kostnaderna fördelas till verksamhetsområde utifrån det stöd av tjänster och system som IT-avdelningen levererar. Personalkostnaderna för främst policyavdelningarna har fördelats till respektive verksamhetsområde utifrån antal medarbetare (årsarbetskrafter) som direkt är involverade i verksamhetsområdet. Bedömning av vilka medarbetare som direkt kan fördelas till ett verksamhetsområde har gjorts av ledningen för varje avdelning. Totalt är cirka 240 medarbetare (av totalt 380) direkt involverade i något av de sju verksamhetsområdena. De resterande 140 medarbetarna finns inom supportfunktionerna, till exempel IT, transport och bevakning, fastighet och internservice. Kostnaderna för dessa medarbetare (exklusive IT-medarbetare) har fördelats med hjälp av en fördelningsnyckel baserad på relationen mellan antal direkt verksamma medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till totalt antal direkt verksamma medarbetare inom alla verksamhetsområden. Administrationskostnader, exklusive IT-kostnader införde en processredovisning vilket innebär att administrationskostnader fördelas direkt per verksamhetsområde vid fakturaregistreringen. Målet är att kostnaderna direkt ska fördelas dit de hör hemma utan någon fördelningsnyckel. En stor del av kostnadsmassa är dock gemensamma kostnader, till exempel lokaler, fastighetsskötsel, säkerhet och bevakning. Dessa kan inte direktfördelas utan har fördelats med hjälp av fördefinierade nycklar, oftast bestående av antal direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till totalt antal direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. Avskrivningar, exklusive IT-relaterade investeringar Avskrivningarna är direkt fördelade till det verksamhetsområde som respektive anläggning stöder. Detta är okomplicerat när det gäller till exempel sedelmaskiner, men i många fall rör det sig om gemensamma investeringar såsom fastighet, säkerhet och inventarier. Dessa har främst fördelats utifrån antal direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till totalt antal direkt involverade medarbetare inom alla verksamhetsområden. har stora kostnader för inköp av nya sedlar och mynt. Dessa uppgick till 154 (65) . Kostnaderna har i sin helhet fördelats till verksamhetsområdet kontanthantering. En väsentlig och komplicerad del av kostnadsfördelningen är bankens IT-kostnader. hanterar cirka 70 IT-system. Modellen bygger på utfördelning av fyra stora IT-tjänster, telefoni, PC-tjänster, licenser och IT-system. Telefoner och PC-tjänster fördelas ut på användare med gemensamt överenskomna priser per telefon, mobiltelefon och PC. De stora verksamhetslicenserna, främst finansiella informationstjänster, fördelas på respektive licenstagare med faktiskt pris. processredovisning och IT-avdelningens tidredovisning per system medför att vi kan identifiera direkta kostnader per IT-system. Utöver detta har verksamheten beräknat antal servrar som betjänar varje IT-system vilket multiplicerat med ett beräknat serverpris tillsammans med de direkta kostnaderna ger ett totalpris per IT-system. Kostnaderna för varje IT-system har sedan fördelats till det verksamhetsområde som systemet stöder. I vissa fall stöder ett system flera verksamhetsområden. I dessa fall har kostnaderna fördelats efter en gemensam överenskommelse. För de många system som är gemensamma för hela banken fördelas kostnaderna till respektive verksamhetsområde i förhållande till antal direkt involverade medarbetare per verksamhetsområde i förhållande till totalt antal direkt involverade medarbetare i alla verksamhetsområden. Om ett över- eller underskott uppstår efter utfördelningen av IT-kostnaderna, till följd av att beräknat serverpris avviker från det faktiska kostnadsutfallet, fördelas detta över- eller underskott i förhållande till andelen fördelad IT-kostnad per verksamhetsområde i relation till total fördelad IT-kostnad. Diagram 15: Kostnadsfördelning per verksamhetsområde 2007. I femårsöversikten presenteras balans- och resultaträkningarna omräknade i enlighet med nu gällande redovisningsprinciper med undantag av att ingen omräkning gjorts för avseende redovisning av orealiserade vinster och förluster på särskilt värderegleringskonto. Fordringar i utändsk valuta på hemmahörande utanför Utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till penningpolitiska motparter Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till SDR som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter SUMMA SKULDER OCH EGET KAPITAL Nettoresultat av finansiella transaktioner Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar besvarar ett stort antal remisser. Direktionen har delegerat till en vice riksbankschef att bereda yttranden som ska beslutas av direktionen eller av fullmäktige samt att besvara övriga remisser. Den vice riksbankschefen har biträtts i arbetet av en remissgrupp. I remissgruppen ingår företrädare för de avdelningar i banken som handlägger de flesta remisserna. Dessa företrädare utses av respektive avdelningschef. Remissyttranden har vanligen lämnats av den vice riksbankschef som lett remissarbetet. Yttranden som har stor principiell vikt eller annars är av stor betydelse för besvaras i stället av direktionen. Frågor inom riksbanksfullmäktiges verksamhetsområden besvaras av fullmäktige. I och med direktionens beslut om ändrade ledningsformer kommer ordningen för remissarbetet att förändras från . Remissarbetet har dominerats av två för centrala remisser, dels utvärderingen av den svenska penningpolitiken 19952005, dels utredningen om finansiella oberoende. Båda dessa remisser har behandlat viktiga principiella frågor för . Direktionen och fullmäktige har besvarat remissen om penningpolitiken och ämnar besvara remissen om finansiella oberoende . Fullmäktige har dessutom besvarat en remiss om förslag till ändring i riksbankslagen om direktionsledamöternas mandatperiod. I övrigt har de flesta remisser berört frågor om reglering inom den finansiella sektorn. Det har i stor utsträckning gällt förslag om att införa EU-regler i svensk lagstiftning eller i regler från . Följande remissyttranden lämnades av direktion . Där inte annat anges har beslut fattats av vice riksbankschef som hade beredningsansvaret för remissfrågor. Yttrande över remiss av Riksgäldens förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning Yttrande över remissen om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag på den inre marknaden Yttrande över remiss om Tillåtna tillgångar i värdepappersfonder med mera (Ds 2007:23) Yttrande över promemoria om kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om information om betalaren som ska åtfölja överföringar av medel Yttrande över remiss om promemorian Elektronisk ingivning för vissa finansiella företag, m.m. Yttrande över remiss om möjlighet till tillfällig nedsättning av uttaget av avgifter för insättningsgarantin. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remissen Statliga kreditgarantier för att underlätta förvärv av bostadsrätter och egna hem (s.k. förvärvsgarantier). Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över remiss om betänkandet Genomförande av tredje penningtvättsdirektivet (SOU 2007:23) Yttrande över remiss om promemorian Återförsäkring Yttrande över remiss om marknadsmissbrukslagstiftningen och aktierelaterade incitamentsprogram Yttrande över remiss 2 om förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna Yttrande över remiss om förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna Yttrande över remiss om ändringar i redovisningsföreskrifterna om rapportering av kvartals- och bokslutsuppgifter Yttrande över remiss om förslag till ändringar i redovisningsföreskrifterna Yttrande över remiss om förslag till föreskrifter om tryggandegrunder Yttrande över remiss om förslag till föreskrifter om ägar- och ledningsprövning Yttrande över remiss Ändringar i redovisningsföreskrifterna om rapportering av kvartals- och bokslutsuppgifter Yttrande över remissen Handeln med statsobligationer Yttrande över promemoria om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank om mandatperioden för ledamöter i direktion. Beslut i detta ärende har fattats av riksbanksfullmäktige. Fullmäktiges yttrande över remiss av rapporten utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005. Beslut i detta ärende har fattats av riksbanksfullmäktige. Direktionens yttrande över remiss av rapporten utvärdering av den svenska penningpolitiken 19952005. Beslut i detta ärende har fattats av direktion. Yttrande över utdrag ur rapporten i förslag till en kompetterad sekretessbestämmelse på krishanteringsområdet Yttrande över remissen Gränsöverskridande fusioner (Ds 2006:22) Yttrande över remiss om promemorian Registrering av förlagsinsatser Yttrande över remiss om KBM:s rapport för utbildnings- och övningsverksamhet inom krisberedskapsområdet m.m. Yttrande över remiss om skrivelse med avrapportering om tid och frekvens (N2007/5409/FIN) som avslutad del av utredningen om översyn av reglering, omfattning, ansvar, finansiering m.m. avseende legal metrologi, spårbar tid och frekvens samt riksmätplatser (kommittédirektiv 2006:106) Yttrande över promemorian Statens ansvar för vissa betaltjänster Yttrande över remiss om översyn av riktlinjer för EKN Yttrande över remissen Att ta itu med fattigdomen Krediters och garantiers nya roll i svenskt bilateralt bistånd (SOU 2006:108) ger ut ett flertal publikationer, bland annat följande: Utkommer och är underlag för penningpolitiska beslut. Genom att publicera rapporten blir bedömningar allmänt tillgängliga. På så sätt kan stimulera intresset och underlätta förståelsen för penningpolitiken. I rapporten presenterar sin syn på utvecklingen i det finansiella systemet och vad den innebär för stabiliteten. Avsikten är att påverka utvecklingen i det finansiella systemet och stimulera till diskussion kring ämnet. Utkommer och innehåller fördjupande artiklar inom arbetsområde. Innehåller också bokslutet. Presenterar utredningar som har anknytning till verksamhetsområden och som bedöms vara av intresse för externa läsare. Publikationer från () På webbplatsen () presenteras samtliga publikationer i fulltext. Flertalet av dessa publiceras både på svenska och engelska. Beställning görs enklast genom beställningsfunktionen på webbplatsen. På webbplatsen publicerar också pressmeddelanden, tal, artiklar och protokoll från direktionens och riksbanksfullmäktiges sammanträden. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2007 i ekonomisk vetenskap till minne 2007 tilldelades , . Maskin och . . De har lagt grunden till teorin för allokeringsmekanismer som bland annat hjälpt ekonomer att identifiera effektiva marknadsformer, regleringar och röstningsprocedurer. riksbanks pris i ekonomisk vetenskap instiftades i samband med . Genom donationen förband sig att ge såväl prissumman som det belopp som behövdes för att täcka stiftelsens kostnader för förvaltning och ekonomi. Regeringen har fastställt stadgarna för priset. delas priset i ekonomisk vetenskap ut till den eller de personer som utfört ett arbete av framstående betydelse inom ekonomisk vetenskap. utser ekonomipristagare enligt samma principer som gäller för . Prissumman är , det vill säga densamma som för . Pengarna betalas ut av . Om det är flera pristagare delas prissumman lika mellan dem. är född i , (amerikansk medborgare). Regents Professor of Economics vid , , , . Maskin är född i New , , (amerikansk medborgare). F.D. i tillämpad matematik vid , , , , 1976. of Social Science vid , , , , . . är född i , , (amerikansk medborgare). F.D. i tillämpad matematik vid , , , , 1976. . Professor vid , , , . Priset har utdelats enligt följande: Frisch och J. Tinbergen Kantorovich och T.C. Markowitz, M.H. Harsanyi, J.F. Nash Jr och R. Selten Mirrlees och W. Vickrey Heckman och D.L. Akerlof, A.M. Kahneman och V.L. Kydland och E.C. Aumann och T.C. Hurwicz, E.S. Maskin och R.B. Överföring av pengar eller värdepapper från en part till en annan, oftast betalning från ett konto till ett annat konto. Med bruttoavveckling avses kontinuerlig förmedling och avveckling av betalningar allteftersom uppdragen kommer in.