frsrdg · GV04RB1 · 2008-02-07 00:00:00 — Årsredovisning för riksbank för Enligt 10 kap. 3 § lagen (1988:1385) om riksbank lämnar direktion denna redovisning för verksamhet till , och riksbanksfullmäktige. Redovisningen omfattar resultaträkning och balansräkning samt förvaltningsberättelse. I förvaltningsberättelsen redogör för hur banken bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsende samt utfört övriga uppdrag . Förvaltningsberättelsen omfattar också en redogörelse för utfall och målavvikelse avseende inflationen . Ekonomiska utfall samt åtgärder och händelser av stor betydelse : Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex (KPI) respektive underliggande inflation (KPIX), var i genomsnitt. Den ekonomiska tillväxten i var enligt senaste bedömning. Stabiliteten i det finansiella systemet var god även om riskerna för bankerna ökade då de finansiella marknaderna präglades av betydande oro. direktion beslutade att höja reporäntan med sammanlagt en procentenhet från . publicerade tre penningpolitiska rapporter, en penningpolitisk uppföljning och två rapporter om den finansiella stabiliteten. Riksbanksfullmäktige beslutade att utse och till vice riksbankschefer. att fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget. På direktionens vägnar: (ordförande), (förste vice ordförande), , , och har deltagit i beslutet. Föredragande har varit . Ett fast penningvärde prisstabilitet10 Ett säkert och effektivt betalningsväsende29 3 BALANS- OCH RESULTATRÄKNING73 förvaltningskostnader fördelade på verksamhetsområden97 riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne 2007108 är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. ska i sin verksamhet också främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. har drygt 360 anställda och leds av en direktion med en riksbankschef, , och fem vice riksbankschefer. Direktionens ledamöter utses av riksbanksfullmäktige för mandatperioder . Inflationen, mätt som förändring av konsumentprisindex (KPI) respektive underliggande inflation (KPIX), var i genomsnitt. Den ekonomiska tillväxten i var enligt senaste bedömning. Stabiliteten i det finansiella systemet var god, även om riskerna för bankerna ökade då de finansiella marknaderna präglades av finansiell oro. direktion beslutade att höja reporäntan med sammanlagt en procentenhet från . publicerade tre penningpolitiska rapporter, en penningpolitisk uppföljning och två rapporter om den finansiella stabiliteten. Riksbanksfullmäktige beslutade att utse och till vice riksbankschefer. Årets resultat (mdkr) Guld- och valutareserv (mdkr) Reporänta (procent) Kort ränta (SSVX, procent) Lång ränta (statsobligationer, procent) BNP (procentuell förändring) Arbetslöshet (procent) Inflation, mätt med KPI (procentuell förändring) Inflation, mätt med KPIX (procentuell förändring) Det hände mycket . Vi ansträngde oss för att leva upp till den vision vi lade fast 2006 att vara bland de bästa när det gäller kvalitet och effektivitet för att bevara ett högt förtroende för alla våra verksamheter. rymmer en rad olika verksamheter, och har vi arbetat för att ta fram mätbara mål för att bättre kunna utvärdera vårt arbete. nådde vi i stort sett de mål vi satt upp. Inflationen mätt med KPI och inflationsförväntningarna låg nära målet . Den finansiella stabiliteten var god, även om riskerna för bankerna ökade då de finansiella marknaderna präglades av betydande oro. Betalningssystemet har fungerat väl, och våra finansiella tillgångar har gett en god avkastning. Kontanthanteringen har också fungerat väl. Det redovisade finansiella resultatet blev . Inom alla våra olika verksamhetsområden försöker vi nu att arbeta i enlighet med vår vision. Vi har medvetet valt att inte nämna vilka vi jämför oss med när vi säger att vi ska vara bland de bästa. Det har vi gjort för att vi vill kunna jämföra våra vitt skilda verksamheter med andra länders centralbanker, men också mot olika typer av myndigheter, organisationer och företag. Året som gått präglades särskilt av vårt arbete med öppenhet och kommunikation. Vi vill att en bred krets ska kunna förstå vad vi gör. Det fick oss att bland annat börja presentera en prognos för reporäntan , från att tidigare ha förlitat oss på andras prognoser eller bara antagit att reporäntan förblir densamma. Syftet är att det ska bli enklare att följa och utvärdera penningpolitiken. bestämde vi dessutom att vi ska presentera en prognos för räntan efter varje penningpolitiskt sammanträde och inte bara då vi publicerar en penningpolitisk rapport. Vi beslutade också att publicera några andra nyckeltal i en kort rapport vid de tillfällena, hålla presskonferens efter varje penningpolitiskt sammanträde och publicera protokollen med namn. Men året präglades också av oro på de finansiella marknaderna. Oron började på den amerikanska bolånemarknaden och spred sig oväntat snabbt på de internationella marknaderna, bland annat till marknaden för korta lån mellan banker. För de svenska bankerna blev det därmed dyrare att finansiera sig, men det svenska finansiella systemet var ändå i grunden stabilt. En annan del i vår vision är att vi ska göra det vi är mest lämpade för och utföra våra uppgifter så effektivt som möjligt. avtalade vi med () att de ska producera och publicera betalningsbalansstatistiken. SCB har bättre förutsättningar att göra uppgifterna. Men ansvarar fortfarande för statistikens kvalitet och innehåll. För att öka effektiviteten i vårt arbete gjorde vi också en omorganisation. Bland annat fördes kontanthanteringen över till administrativa avdelningen från marknadsoperationsavdelningen. På den senare samlas alla verksamheter kring kapitalförvaltningen back, middle och front office. bytte därmed avdelningen namn till avdelningen för kapitalförvaltning. I samband med omorganisationen flyttade genomförandet av penningpolitiken till avdelningen för penningpolitik som därmed samlar alla verksamheter kring penningpolitiken. Det verkar som vi tog ytterligare ett steg mot att vara en bra arbetsplats med gott arbetsklimat. genomförde vi återigen en medarbetarundersökning. Den visade klara förbättringar inom områdena arbetsorganisation och organisationsklimat. Medarbetarna upplevde att de arbetar mot tydligare mål och att samarbetet är mer effektivt . Vi måste däremot bli bättre på att följa upp de mål vi sätter för vår verksamhet. Jag ser fram emot ännu tillsammans med alla medarbetare på . är och en myndighet under . ansvarar för penningpolitiken med målet att upprätthålla ett fast penningvärde. har också i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Ett fast penningvärde prisstabilitet Enligt riksbankslagen ska upprätthålla ett fast penningvärde, det vill säga se till att inflationen är låg och stabil. Det ger goda förutsättningar för att tillväxten ska bli gynnsam och uthållig. har preciserat målet för inflationen till , mätt med konsumentprisindex (KPI). Kring målet finns ett toleransintervall på för att understryka att det inte är möjligt att exakt uppnå inflationsmålet . kan inte acceptera alltför stora avvikelser om målet ska vara trovärdigt. Om inflationen avviker från målet ska det normalt uppnås igen . kan det emellertid vara motiverat att låta anpassningen ta , eftersom det annars kan leda till att sysselsättning och tillväxt varierar onödigt mycket. För att påverka inflationen ändrar sin styrränta, den så kallade reporäntan. Reporäntan styr vad bankerna får betala för att låna eller erhåller för att placera pengar hos . Reporäntan påverkar därmed andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och inflationen. Ett säkert och effektivt betalningsväsende finansiell stabilitet, betalningssystemet samt sedlar och mynt har fått uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. tolkning av uppdraget är att verka för stabilitet i det finansiella systemet som helhet. I uppdraget ingår också att ge ut sedlar och mynt. tillhandahåller dessutom det system som gör det möjligt för bankerna att genomföra stora elektroniska betalningar mellan varandra på ett säkert och effektivt sätt. analyserar löpande stabiliteten i det finansiella systemet för att tidigt upptäcka förändringar och sårbarheter som kan leda till störningar i banksystemet. Analysen fokuserar främst på de svenska storbankerna och den infrastruktur som behövs för att betalningar ska fungera. I en krissituation kan under vissa förutsättningar ge tillfälligt likviditetsstöd till banker. är en myndighet under . utser de elva ledamöterna i riksbanksfullmäktige. Riksbanksfullmäktige väljer i sin tur de sex ledamöterna i direktion för mandatperioder . Fullmäktige ska också övervaka och kontrollera direktionens arbete. har gett en självständig ställning. Det innebär att direktion fattar de penningpolitiska besluten utan att ta direktiv från någon annan. Genom att delegera uppgiften att hålla inflationen låg och stabil till , har gett penningpolitiken ett långsiktigt perspektiv och skapat goda förutsättningar för att målet ska uppfattas som trovärdigt. För att få insyn i direktionens arbete har riksbanksfullmäktiges ordförande och vice ordförande rätt att närvara och yttra sig vid direktionens sammanträden, men inte att lämna förslag eller delta i besluten. lägger stor vikt vid att vara öppen och tydlig om bankens verksamheter. En bred krets av utomstående ska kunna förstå vad banken gör och varför. Det finns flera skäl till varför det är viktigt. Ett skäl är att det gör det lättare för att nå målet om prisstabilitet. Genom att banken är öppen om sin analys och sina beslut blir penningpolitiken enklare att förutse. Det blir också lättare för allmänheten att försäkra sig om att de räntebeslut fattar verkligen syftar till att uppnå låg och stabil inflation. På så sätt ökar trovärdigheten för inflationsmålet, och det blir enklare att förankra förväntningarna kring . Ett annat skäl är att folkligt stöd för är en grundläggande förutsättning för att penningpolitiken ska fungera. Med oberoende följer krav på möjlighet till insyn och att kunna utkräva ansvar. Öppenhet är något som genomsyrar svensk förvaltningshistoria, och för därmed en lång tradition vidare. Ett tredje skäl är att det är lättare att utvärdera arbete ju öppnare banken är. Ökad öppenhet och tydlighet utåt ger en bättre diskussion om penningpolitiken. Därmed blir arbetet inom också mer effektivt. Ett fast penningvärde prisstabilitet Årsgenomsnittet för inflationen mätt som förändringen av KPI var . Motsvarande siffra för den underliggande inflationen mätt med KPIX (tidigare UND1X) var . Utfallen var i linje med de bedömningar gjorde och framåt. beslutade att införa en rad förändringar av den penningpolitiska kommunikationen för att göra penningpolitiken mer tydlig. Att publicera en egen prognos för reporäntan och hålla presskonferens vid varje penningpolitiskt sammanträde var två sådana förändringar. Av samma skäl började namnge ledamöterna i direktionen i det penningpolitiska protokollet och publicera prognoser för inflationen och vissa nyckelvariabler även vid de penningpolitiska sammanträden då en fullständig prognos inte publiceras. Vikten av låg och stabil inflation viktigaste bidrag till en god ekonomisk utveckling är att hålla inflationen låg och stabil. Det finns flera orsaker till detta. En orsak är att företag och hushåll får bättre förutsättningar att bedöma vad pengarna är värda också . På så sätt minskar osäkerheten när man handlar, investerar, lånar eller förhandlar om lönen. Det gör det lättare för företagen att planera och fatta viktiga beslut om till exempel satsningar på ny teknik och fler anställda. En annan orsak till att det är bra med låg och stabil inflation är att det motverkar godtyckliga omfördelningar mellan olika grupper i samhället. Om inflationen blir oväntat hög kan till exempel sparare, långivare eller anställda vars löneavtal sträcker sig förlora på det. Förlusten består i att de pengar de får är mindre värda än vad de trodde att de skulle vara när de öppnade sina sparkonton eller skrev under lånekontrakt och löneavtal. Vinnare blir i stället låntagare och arbetsgivare. Mål och penningpolitisk strategi ska enligt riksbankslagen upprätthålla ett fast penningvärde. har preciserat målet för inflationen till , mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI). Kring målet finns ett toleransintervall på . Syftet med intervallet är att klargöra att det inte är möjligt att exakt uppnå inflationsmålet . Intervallet visar att alltför stora avvikelser inte kan accepteras om målet ska vara fortsatt trovärdigt. KPI mäter priset på en korg av varor och tjänster. Det finns emellertid inget enskilt mått på inflation som kan visa vilken penningpolitik som behövs vid varje given tidpunkt. I analysen använder därför också olika mått på så kallad underliggande inflation. Ett sådant mått som ofta används när förklarar de penningpolitiska besluten är KPIX (tidigare UND1X). KPIX beräknas som KPI rensat för direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner (på grund av finanspolitiken) och för räntekostnader för egna hem (bland annat till följd av penningpolitiken). Det tar normalt innan förändringar av sin styrränta, den så kallade reporäntan, får full effekt. En vanlig uppskattning är att det största genomslaget på produktion och inflation sker . Därför blir penningpolitiken bäst avvägd om den vägleds av prognoser för ekonomin och inflationen. Varje gång beslutar om reporäntan lägger direktionen även fast en prognos för hur den bör utvecklas för att inflationsmålet i normala fall ska uppnås . för vad som brukar kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Syftet är inte bara att stabilisera inflationen runt målet, utan också att bidra till hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Genom att inte föra inflationen tillbaka till målet så fort som möjligt vid en störning bidrar till att svängningarna i produktion och sysselsättning inte blir så stora. En horisont bidrar till att det är möjligt att stabilisera produktion och sysselsättning som kan bevara trovärdigheten för inflationsmålet. För att inflationsmålet ska vara trovärdigt och för att penningpolitiken ska kunna föras på ett flexibelt sätt måste vara öppen och tydlig. Banken publicerar därför löpande analyser och underlag till räntebesluten, inklusive prognoser för inflationen, utvecklingen i ekonomin och styrräntan. påverkar inflationen i genom att ändra reporäntan. Reporäntan avgör vad bankerna får betala för att låna eller erhåller för att placera pengar hos . På så sätt påverkas även andra räntor i ekonomin och i förlängningen den ekonomiska aktiviteten och utvecklingen av priserna. Genom sitt beslut om reporäntan styr den kortaste marknadsräntan, den ränta bankerna betalar när de lånar och placerar hos varandra . De något längre marknadsräntorna påverkas av förväntningar om reporäntans utveckling. Räntor med löptider påverkas inte i samma utsträckning av förväntningar om den näraliggande penningpolitiken. I stället är det de mer långsiktiga inflationsförväntningarna och därmed behovet av ränteförändringar på som är avgörande. Förväntningar om stabil inflation stabiliserar därför också de långa räntorna. Reporäntans påverkan på ekonomi och inflation Vilka effekter ger då en ändrad reporänta på den ekonomiska utvecklingen och inflationen? En höjd reporänta ger direkt höjda korta räntor. Det leder i sin tur till att både konsumtionen och investeringarna minskar, eftersom det blir dyrare att låna för att investera eller konsumera och mer lönsamt att spara. På så sätt dämpas efterfrågan i ekonomin, och inflationen sjunker . En annan effekt av höjda korta räntor är att efterfrågan på svenska kronor kan öka, vilket gör att växelkursen tenderar att stärkas. En starkare krona leder till att det blir billigare att importera varor från utlandet, eftersom man får fler varor för samma mängd kronor. Likaså blir de svenska varorna dyrare för dem i utlandet. Det dämpar inflationen. Det omvända gäller om i stället sänker räntan. När ändrar reporäntan påverkar det alltså ekonomin och inflationen i flera led och . En del av effekterna slår igenom snabbt, till exempel för de låntagare som har rörliga bolån. Andra dröjer betydligt längre, exempelvis effekterna på företagens lönekostnader. Arbets- och beslutsprocessen inom penningpolitiken Eftersom det fulla genomslaget på produktion och inflation av en ränteförändring tar ett till måste basera sina beslut på prognoser och uppskattningar. Dessa bedömningar är naturligtvis osäkra. arbetar därför med att utveckla prognosarbetet och försöka bli bättre på att förutsäga framtiden. Den ekonomiska verkligheten är komplex. Därför måste utgå från förenklade samband, det vill säga modeller, i prognosarbetet. Dessa kombineras sedan med bedömningar av experter inom olika områden. Banken analyserar till exempel hur tillväxt och inflation utvecklas i och omvärlden, men även hur de finansiella marknaderna, olika tillgångspriser som aktier och bostäder samt förväntningarna om inflationen utvecklas. Prognoserna som gör baseras på den bana för reporäntan som direktionen för tillfället betraktar som mest lämplig för att nå inflationsmålet med en balanserad utveckling av produktion och sysselsättning. Direktionen håller ett antal penningpolitiska sammanträden var det sju ordinarie sammanträden, men kommer sex ordinarie sammanträden att hållas. Vid tre av dessa kommer en penningpolitisk rapport att publiceras som innehåller detaljerade prognoser för ekonomin och inflationen samt bedömningar om räntan. publiceras även prognoser för några nyckelvariabler som till exempel inflation och BNP-tillväxt vid de övriga penningpolitiska sammanträdena. Vid varje sådant tillfälle publiceras också en ny räntebana. efter varje penningpolitiskt sammanträde publicerar ett penningpolitiskt protokoll. Där går det att följa hur de olika ledamöterna resonerade och röstade. ska också enligt lag lämna en skriftlig redogörelse om penningpolitiken till minst . Det har skett i form av den penningpolitiska rapporten. Den lämnas innan riksbankschefen kommer till finansutskott för att svara på frågor om penningpolitiken. Syftet med forskning är att ta fram modeller och verktyg som kan ligga till grund för de analyser som direktionen behöver för att fatta sina beslut. Med så bra modeller och verktyg som möjligt ökar bankens möjligheter att möta de utmaningar som uppstår i arbetet med att åstadkomma låg och stabil inflation samt finansiell stabilitet. Forskningen rör många områden som har betydelse för verksamhet, exempelvis penningpolitik, bankväsende och finansiella marknader. Forskning för att utveckla analysmetoder förekommer också, precis som på många andra centralbanker. Forskningsresultaten publiceras i arbetsrapporter, så kallade working papers. Därefter publiceras de i internationella vetenskapliga tidskrifter, vilket säkrar forskningens kvalitet. forskning sprids även vid seminarier och konferenser. En annan viktig uppgift för forskningsenhet är att vara en länk mellan den akademiska världen och . Det sker genom gästforskning, undervisning och handledning av universitetsstudenter samt genom att arrangera workshoppar och konferenser. Det penningpolitiska analysarbetet på omfattar många variabler och många svåra avvägningar och ställningstaganden. En allt vanligare strategi för att hantera beslut under osäkerhet i centralbanksvärlden är att förankra analysen i en så kallad allmän jämviktsmodell. Man kan tänka på en sådan modell som ett laboratorium där i princip hela ekonomin finns med. kan med hjälp av den studera hur en förändring i en eller flera ekonomiska variabler påverkar ekonomin. modell (en så kallad allmän jämviktsmodell av svensk ekonomi) har varit i bruk och är väl etablerad i analysarbetet. Parallellt pågår forskningsarbete för att förbättra modellen ytterligare så att den blir ännu bättre förankrad i verkligheten. har forskningen handlat om att förbättra modellen inom tre områden: den finansiella sektorn, arbetsmarknaden och utrikeshandeln. I ett första steg utvecklas ett område för sig, därefter läggs modifieringarna gemensamt in i modellen. Mer långsiktig forskning kring modellens grundläggande mekanismer pågår också. Även om är en mycket god grund för den penningpolitiska analysen att vila på, så kräver en del frågeställningar även specialiserade modeller. En sådan frågeställning gäller hur den svenska ekonomin kan påverkas av hur bostadspriser och bostadsbyggande utvecklas. utvecklar därför en modell med stor tyngdpunkt på bostadssektorn. Modellen försöker få med effekter i hela ekonomin, trots att den särskilt fokuserar på bostadssektorn. Med hjälp av den kan förbättra sin analys av hur bostadspriserna påverkar efterfrågan i ekonomin, eftersom den skattar effekterna på konsumtion och tillväxt av olika förändringar på bostadsmarknaden. arrangerade en konferens om frågor kring produktivitet. Ledande forskare diskuterade vilka faktorer som är viktiga för att förklara utvecklingen i produktivitet mätt på olika sätt. En avslutande paneldebatt handlade om möjligheterna att bättre förstå vad som bestämmer produktiviteten genom att samla in ny statistik på mikroplanet. Till exempel nämndes behovet av att få en bättre bild av hur företagen arbetar för att öka produktiviteten genom till exempel omorganisationer och investeringar i informationsteknik. fortsatte att höja reporäntan för att hindra att det ökade kostnadstrycket i ekonomin leder till alltför hög inflation 2008 och 2009. Reporäntan höjdes gradvis med en procentenhet från . Det penningpolitiska arbetet i övrigt 2007 handlade mycket om att göra penningpolitiken ännu tydligare. genomförde i det syftet några förändringar av den penningpolitiska kommunikationen. Egen prognos för räntan I samband med det första penningpolitiska sammanträdet för året började publicera en egen prognos för reporäntan. baserades prognoserna för inflationen och ekonomin i övrigt på de förväntningar som marknadens aktörer hade om räntan. baseras prognoserna alltså i stället på direktionens egen syn på hur reporäntan bör utvecklas. Avsikten är att bli mer öppen och tydlig om hur ser på den framtida ränteutvecklingen. Allmänheten och marknadens aktörer kan då lättare förstå hur direktionen resonerar om den ekonomiska utvecklingen framöver och vad ledamöterna anser vara en väl avvägd penningpolitik. Prognosen för räntan presenterades i den första inflationsrapporten som bytte namn till Penningpolitisk rapport. Skälet var att tydligt visa att rapporten innehåller penningpolitiska bedömningar i och med att prognosen för räntan publiceras. Andra förändringar av den penningpolitiska kommunikationen Förutom att publicera en egen räntebana beslutade direktionen att genomföra en rad andra förändringar av den penningpolitiska kommunikationen. Presskonferenser ska hållas efter varje penningpolitiskt sammanträde, i stället för som tidigare bara då räntan ändrats eller en penningpolitisk rapport publicerats. redovisas ledamöternas inlägg vid de penningpolitiska sammanträdena med namn i protokollen. Dessutom beslutade direktionen att bara ge framåtblickande signaler om penningpolitiken i samband med de penningpolitiska sammanträdena och att prognoser för reporäntan och ett antal nyckelvariabler ska publiceras vid de penningpolitiska sammanträden då inte publicerar någon penningpolitisk rapport. Precis som med publiceringen av en egen ränteprognos var syftet med förändringarna att göra penningpolitiken tydligare. I och med att publicerar egna ränteprognoser bedömde direktionen att det inte fanns ett lika stort behov av att presentera nya bedömningar av den framtida utvecklingen av räntan mellan sammanträdena. Direktionen beslutade därför att bara ge framåtblickande signaler om penningpolitiken i samband med de penningpolitiska sammanträdena. Direktionen beslutade även att minska antalet ordinarie penningpolitiska sammanträden från sju till sex .