frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — Såvitt känner till har de ofta och i detaljer ändrade formuleringarna av prövningskriterierna inte uttryckligen givits den innebör- den att en länsstyrelse inte längre skulle vara behörig att pröva dumpning av rena muddermassor. Såsom har påpekats ovan är dumpningslagen enligt la- gens förarbeten inte tillämplig på sådan dumpning. har känt till den praxis som har tillämpats av Länsstyrel- sen. Det har inte framförts någon kritik till mot förfarandet. 2 008 /0 9:JO1 Det går således att finna stöd för att prövning av ett ärende om dumpning av muddermassor antingen kan prövas hos enligt 15 kap. eller hos enligt 9 kap. varvid enligt 19 kap. 3 § även kan pröva ärendet enligt 15 kap. . Ingendera av modellerna förefaller vara fel. Vad som dock verkar uppenbart är att prövningen som ju syftar till att undvika miljöolägenheter bör vara enklare och effektivare hos som ofta har stor erfarenhet av förhållandena på platserna för muddringen beträffande eventuellt tidigare dumpningar på platsen, bottenför- hållandena, fiske, friluftsliv med mera. Prövningsförfarandet effektiviseras om kan ta ställning till både muddring och muddertippning i ett och samma beslut jämfört med om enbart prövar muddringen och frågan om tippningen av samma muddermassor dispensprövas av Natur- vårdsverket. anmodades därefter att yttra sig i ärendet. I verkets yttrande anfördes följande. anser att det tydligt framgår av gällande lagstiftning att är den myndighet som prövar frågor om dispens från dump- ningsförbudet. Vidare framgår att en ansökan om dispens från dumpningsför- budet under vissa förutsättningar får prövas av en miljödomstol. Frågan om dumpning är reglerad i flera konventioner som har ratifi- cerat (se t.ex. , SÖ 1974:8 och SÖ 2000:48) och ett ge- nerellt förbud mot dumpning har funnits i . Enligt 15 kap. 31 § får avfall inte dumpas inom Sveriges sjö- territorium och ekonomiska zon. Av 15 kap. 33 § framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer genom beslut i det enskilda fallet får medge dispens från dumpningsförbudet, om avfallet kan dumpas utan olägenhet för människors hälsa och miljön. Enligt 46 § avfallsförordningen prövas frågor om dispens från dumpnings- förbudet av efter att ha hört . Av 21 kap. 3 § framgår att ärenden som annars skulle ha prö- vats av en förvaltningsmyndighet eller kommun under vissa förutsättningar får prövas av en miljödomstol. I 19 kap. 3 § , som innehåller be- stämmelser om prövning, hänvisas till vad som sägs i 21 kap. 3 § när det är fråga om ärenden som annars skulle ha prövats av en kommun. Ordalydelsen i 19 kap. 3 § medger således inte att länsstyrel- sen prövar ett ärende som annars skulle ha prövats av . Enligt uppfattning är det tydligt i lagstiftningen att dumpningsfrågor ska prövas enligt 15 kap. och att det är Natur- vårdsverket som är prövningsmyndighet. delar inte länssty- relsens uppfattning att dumpning kan prövas även enligt 9 kap. . Uppläggning enligt bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig 2 008 /0 9:JO1 verksamhet och hälsoskydd omfattas inte av dumpningsbestämmelserna efter- som det som avses är uppläggning i områden som normalt sett inte täcks av vatten. utreder en ändring av bestämmelserna som skulle innebära att i stället för pekas ut som den myndighet som prövar frågor om dispens från dumpningsförbudet. Av remissvar framgår att myndigheten har fattat beslut i dumpningsärenden, i vart fall avseende rena muddermassor, med hänvisning till reglerna i 9 kap. samt att också anser att en länsstyrelse även kan vara behörig att pröva ett dumpningsärende enligt 15 kap. . Jag har inte någon annan uppfattning än i fråga om behö- righeten att pröva frågor om dispens från dumpningsförbudet. Det föreligger således enligt min mening inte formella förutsättningar för att ge dispenser av detta slag. Jag är därför kritisk till handläggning härvidlag men finner inte tillräcklig anledning att gå vidare i den saken. Jag noterar dock att en ändring av den aktuella regleringen utreds av varvid naturligtvis de skäl för en annan ordning som här har fört fram kan komma att övervägas. 2 008 /0 9:JO1 Kritik mot rektor för en gymnasieskola som efter protest från elever tagit tillbaka inbjudan till ett politiskt parti att lämna information i skolan (Dnr 4192-2006) I en anmälan till JO framförde R.J. klagomål mot af Chapmangymnasiet i kommun. Han anförde bl.a. följande. bjöd af Chapmangymnasiet in att hålla bokbord i skolan inför de allmänna valen . tog dock rektor tillbaka inbjudan. Handlandet strider mot demokratin. Anmälan remitterades till i kommun för utredning och yttrande. Som sitt remissvar lämnade nämnden ett av utbild- ningschefen undertecknat yttrande. I yttrandet anfördes följan- de. Personal inom är väl medvetna om att yttrandefrihe- ten är grundlagsskyddad. Detta gås igenom och diskuteras med jämna mellan- rum med förvaltningens chefsgrupp. De flesta rektorer har också en genomgången rektorsutbildning bakom sig där denna typ av frågor och scenarier ingår och diskuteras. Skolan är ingen allmän plats och yttrandefriheten enligt regeringsformen innefattar inte någon rätt för utomstående att få tillträde till skolan. I detta fall hade en inbjudan gått ut med möjlighet att informera eleverna inför valet. Rektor svarar ytterst för de verksamheter som pågår inom skolans område och att ordning och säkerhet för de personer som vistas inom skolan kan upprätt- hållas på ett betryggande sätt. Enligt bifogad dokumentation (här utelämnad; JO:s anm.) från rektor/chef framgår det tydligt att det kom starka reaktioner från eleverna när inbjudan till () blev känd. Orsaken till att R.J. kontaktades och fick besked om återbud till skolans arrangemang Valstugor byggde enbart på omständigheten att ordning och säkerhet för elever, perso- nal och SD-representant inte kunde garanteras om planerade elevaktioner skulle genomföras i samband med SD:s närvaro. Ur detta perspektiv och med rektors ansvar för verksamheten inom skolan var åtgärden helt korrekt och därmed har rektor följt gällande lagstiftning. Till remissvaret hade fogats vissa handlingar, bl.a. skolans dokumentation avseende framförda protester från elever. R.J. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. 2 008 /0 9:JO1 I ett beslut anförde JO följande. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1991/92 s. 346, 1995/96 s. 394 och 2004/05 s. 401 samt JO:s beslut , dnr 3404-1995, och , dnr 2111-2002. Frågor av detta slag har även varit föremål för Regeringsrättens prövning (1981 ref. 2:26 nr I och II). En skola är inte en allmän plats, och yttrandefriheten enligt regeringsfor- men innefattar inte någon rätt för medborgarna eller en sammanslutning av sådana att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsva- rande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utom- stående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningsta- gande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte skall få tillträde till en skola måste skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § re- geringsformen: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som full- gör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Skollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Detta förut- sätter bl.a. att skolan samverkar med omvärlden. Gymnasieskolan skall vida- re, enligt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94), vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Av läroplanen fram- går även att läraren öppet skall redovisa och diskutera olika värderingar, upp- fattningar och problem samt att undervisningen skall vara saklig och allsidig. års allmänna val bjöd af Chapmangymnasiet in samtliga partier som var representerade i kommunfullmäktige i kommun, där- ibland , att delta i skolans aktivi- tet Valstugor. återtog dock en av rektorerna för gymnasiet inbjudan till . Efter det att partiet hade krävt en skriftlig förklaring till återbudet uppgav rektorn att det var helt och hållet en ordningsfråga och att säkerheten för eleverna inte kunde garanteras om planerade elevaktioner genomfördes i samband med partiets närvaro i skolan. Av skolans dokumentation framgår bl.a. följande. sökte tre elever upp , dåvarande rektor vid gymnasiet, och ifrå- gasatte det förhållandet att , utan föregående diskussion med eleverna, hade bjudits in till skolan. En av eleverna uppgav att han kände 2 008 /0 9:JO1 sig kränkt av att ett parti som hyser kända åsikter om honom som invandra- re bjöds in till skolan. Vidare framkom att ett stort antal elever hade vidtalats att demonstrera mot närvaro i syfte att störa ordningen så att skolan skulle tvingas ställa in aktiviteten Valstugor. Efter det att in- bjudan till hade tagits tillbaka besökte samma elever återigen rektorn och meddelade att ett antal elever skulle samlas till en inle- dande protestaktion samt ombad rektorn att vara närvaran- de för att ta emot en skriftlig protest. Rektorn infann sig i skolans entréhall för aktionen, varvid bl.a. en elev redogjorde för rektorns beslut om att återta inbjudan. Arrangemanget Valstugor genomfördes . Eleverna har rätt till inflytande i skolan. Det är dock ytterst huvudmannen och den enskilda skolan som avgör hur verksamheten i skolan skall utformas och organiseras. Den omständigheten att elever i en skola inte anser att ett visst parti skall få möjlighet att lämna information i skolan, ger inte skolled- ningen rätt att neka det aktuella partiet tillträde till skolan och på så sätt sär- behandla partiet i förhållande till andra partier. En sådan åtgärd står i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen och de grundläggan- de demokratiska värderingar som skolan skall värna. Vidare måste skolan i sin verksamhet verka för att de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet inte kränks. Det är en angelägen uppgift för skolorna att, i enlighet med skollagen och läroplanen, få eleverna att förstå värdet av att dessa friheter respekteras och att det är i just den situationen när elever inte delar eller till och med tar starkt avstånd från den uppfattning som ett politiskt parti förväntas föra fram som grundlagens bestämmelser om yttrandefrihet och tryckfrihet gör sig gällande med särskild styrka. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna informa- tion begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Den ovan nämnda objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. Det kan i anledning av att det har framkommit att en elev hade uppgett att han kände sig kränkt av att hade bjudits in till skolan tilläggas att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behand- ling av barn och elever självfallet inte får åberopas till stöd för ett grundlags- stridigt handlande eller ett kringgående av grundlagen. I remissvaret har angetts att anledningen till att rektorn, trots tidigare in- bjudan, meddelade att skolan inte kunde ta emot partiet var att ordning och säkerhet för elever, personal och 2 008 /0 9:JO1 SD-representant inte kunde garanteras om planerade elevaktioner skulle genomföras i samband med SD:s närvaro. Rektorns ställningstagande har således grundats på farhågor för att skolans egna elever skulle vara ordnings- störande och att risken fanns att aktiviteten Valstugor skulle få ställas in. Det är uppenbart att de aktioner som eleverna planerade riktade sig mot Sve- rigedemokraternas närvaro vid arrangemanget. Såvitt framgår av utredningen berodde elevernas förhållningssätt på deras inställning till innehållet i Sveri- gedemokraternas politiska budskap. De ordningsskäl som rektorn har grundat sitt beslut på får därmed anses ha haft ett samband med de åsikter som partiet förväntades föra fram. Av remissvaret framgår inte om, och i så fall hur, rektorn agerade för att få eleverna att avstå från de aktioner som förutskickades för det fall inbjudan till inte togs tillbaka. Det kan av skolans dokumentation endast utläsas att rektorn vid elevernas besök motive- rade inbjudan till partiet med att yttrandefriheten är grundlagsskyddad och att ett resonemang fördes kring den problematiken. Det kan ifrågasättas om rektorn gjorde tillräckliga ansträngningar för att komma till rätta med situa- tionen t.ex. genom att framhålla för eleverna att allvarligt ordningsstörande aktioner av aviserat slag inte var förenliga med skolans demokratiska värde- grund och inte skulle tolereras av skolledningen. Konsekvensen av hennes beslut blev under alla förhållanden att ett av de i kommunfullmäktige repre- senterade partierna utestängdes från en aktivitet som partiet hade samma rätt att delta i som övriga inbjudna partier. Om skolledningen hade anledning anta att eleverna skulle allvarligt störa aktiviteten Valstugor, skulle hela arrangemanget ha kunnat ställas in. Ett sådant beslut hade varit korrekt i formellt hänseende eftersom alla inbjudna partier då hade drabbats på samma sätt. Enligt min mening borde rektorn, om eleverna inte kunde talas till rätta, med beaktande av 1 kap. 9 § regeringsfor- men ha valt detta alternativ i den nu aktuella situationen. Detta hade möjligen också tydliggjort för eleverna hur allvarligt det är om de demokratiska spel- reglerna inte följs och att det var deras eget förväntade agerande som i prakti- ken skulle omöjliggöra den samverkan mellan skolan och samhället i övrigt som förutsätts i skolförfattningarna. Jag har förståelse för att verkligheten ibland kan vara besvärlig att hantera för den rektor som på en och samma gång måste ta hänsyn till olika lagar och regler som, kortsiktigt och i ett snävt perspektiv, kan synas svårförenliga. Det kan då finnas en frestelse att välja den enklaste utvägen och ge efter för på- tryckningar eller till och med hot från olika håll. Det skall dock med skärpa framhållas att det, inte minst i sådana situationer, gäller att hävda den över- gripande princip som kommer till uttryck i regeringsformen vad gäller myn- digheters skyldighet att i sin verksamhet iaktta saklighet och opartiskhet. 2 008 /0 9:JO1 Jag vill också understryka vikten av att en skolledning inte faller undan för sådana invändningar från elevernas sida som ytterst kan leda till en urholk- ning av de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet. Med den kritik som ligger i det ovan anförda avslutas ärendet. Beslut i två fall som rör att ett politiskt parti nekats tillträde till gymnasieskolor för att hålla bokbord. Fråga bl.a. om skolledningarnas agerande stått i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen gymnasium i kommun (I) (Dnr 2322-2006) I en anmälan till JO framförde P.F. klagomål mot rektorn för i kommun. Han anförde bl.a. följande. meddelade rektorn att Nationaldemokraterna nekades att hålla bokbord i skolan. Motiveringen till detta var att partiet inte delade skolans värdegrund och att eleverna skulle kunna känna sig kränkta av partiets budskap. Efter det att Nationaldemokraterna hade hänvisat till JO:s beslut i ärende dnr 2111- 2002 ändrade dock rektorn sin motivering till att eleverna skulle kunna bruka våld mot partimedlemmarna. Rektorns beslut strider mot kravet på saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Anmälan remitterades till i kommun för utredning och yttrande. Som sitt remissvar lämnade nämnden ett av rektorn, , undertecknat yttrande. I yttrandet anfördes följande. har Nationaldemokraterna kontaktat rektor ett flertal gånger för att få hålla bokbord i skolan. Rektor har inte gett dem tillstånd till detta, men har fört en dialog med P.F. kom en grupp till skolan och delade ut flygblad på skolgården. Rektor gick då till gruppen med P.F. som ledare och avvisade dem från platsen. Rektor har flera uppdrag, bland annat att stå för de demokratiska värden som vårt samhälle vilar på, att värna om skolans värdegrund och att verka för att ingen elev känner sig kränkt. Skolan ska skydda åsikts- och yttrandefrihe- ten och vår demokratiska värdegrund men skydda individer från kränkningar och bekämpa uttryck som inte främjar människors rättigheter och lika värde. I det här fallet uppstår ett dilemma, då elever skulle känna sig kränkta om utomstående i skolan spred det budskap som fanns på deras flyg- 2 008 /0 9:JO1 Detta är inte bara något rektor anar utan genom samtal fått bekräftat av elever. Ett annat skäl att hindra nationaldemokraterna att dela ut flygblad på skol- gården är att det finns risk att ordningen i skolan inte skulle upprätthållas. Elever har berättat för rektor att de kunde hjälpa till och slå ner dem som kommer till skolan. I skolan har vi nu som policy att inte låta några partier hålla bokbord i sko- lan. Vi anser att det blir lösryckt information och utan efterföljande samtal i klassrum med lärare och andra skolkamrater. Skolan ligger så nära centrum att det ändå är lätt för eleverna att få valinformation i valstugorna. har samhällskunskapslärarna inbjudit flera partier från båda blocken att delta i en valdebatt, är dessa partier välkomna att ha bokbord i skolan. En ny lag ska främja barns och elevers lika rättigheter och motverka diskriminering och annan kränkande behandling. skärptes kravet på skolan då det gäller att skydda elever mot kränkande behandling. anmodades därefter att göra en ny utredning och att på nytt yttra sig över P.F:s anmälan. Remissyttrandet skulle särskilt besvara följande frågor. 1.Har rektorn för vid ett eller flera tillfällen avslagit ansökningar från Nationaldemokraterna om att få hålla bokbord i skolan? 2.Vilket eller vilka skäl har legat till grund för respektive avslagsbeslut? 3.Hade rektorn kännedom om att samhällskunskapslärarna skulle bjuda in vissa partier till skolan för att få sprida politisk in- formation där, bl.a. genom att hålla bokbord, när hon avslog National- demokraternas ansökan/ansökningar? Upplyste rektorn, för det fall hon hade denna vetskap, företrädare för Nationaldemokraterna om den kom- mande aktiviteten i skolan? 4.I femte stycket i nämndens tidigare remissvar anges I skolan har vi nu som policy att inte låta några partier hålla bokbord i skolan. Från vilken tidpunkt började denna policy att tillämpas? Som sitt remissvar lämnade nämnden ett av utbildningsnämndens ordförande undertecknat yttrande. I yttrandet anfördes följande. 1.Rektor har sagt nej till Nationaldemokraterna då de frågat om att få hålla bokbord. 2.Beslutsgrunden vid samtliga tillfällen har varit att ordningen i skolan inte kunde garanteras. Det grundar sig bland annat på hur det varit då Nationaldemokraterna otillåtet efter skoldagens slut tagit sig in i skolans lokaler och börjat stoppa flygblad i elevernas skåp. Vaktmäs- tare har upplevt hotfulla situationer när de motat ut dem ur skolan, som inte är allmän plats. Några elever har uttryckt till rektor att de skulle slå ner Nationaldemokraterna om de kom in i skolan. 3.Nej, rektor hade inte kännedom om debatten den 5 septem- ber, eftersom det inte var bestämt då. Det blev en paneldebatt mellan många partier. Samhällskunskapslärarna talade med varandra inför de- 2 008 /0 9:JO1 batten och tyckte att partierna kunde få ha bokbord i sko- lan, eftersom det då skulle ske i ett pedagogiskt sammanhang med upp- följande lärarledda samtal. I skolan anser vi att politiska debatter och samtal bör ske i ett pedagogiskt sammanhang, om lärarna finner det lämpligt kan de välkomna representanter för olika partier till klassrum- met. Nationaldemokraterna har aldrig bett att få komma till klassrum el- ler att få delta i en debatt. 4.Den policy om att inget parti får hålla bokbord i skolan blev en konse- kvens av de samtal vi hade på skolan om politiska partiers närvaro i sko- lan och började gälla . Till exempel har också SSU och Juni- listan nekats att hålla bokbord i skolan. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaren. I ett beslut anförde JO följande. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1991/92 s. 346, 1995/96 s. 394 och 2004/05 s. 401 samt JO:s beslut , dnr 3404-1995, och , dnr 2111-2002. En skola är inte en allmän plats, och yttrandefriheten enligt regeringsfor- men innefattar inte någon rätt för medborgarna eller en sammanslutning av sådana att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsva- rande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utom- stående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningsta- gande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte skall få tillträde till en skola måste skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § re- geringsformen: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som full- gör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. En skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objek- tivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten (se 1981 ref. 2:26 nr I och JO:s beslut , dnr 1967-1988). Skollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Detta förut- sätter bl.a. att skolan samverkar med omvärlden. 2 008 /0 9:JO1 re, enligt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94), vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Av läroplanen fram- går även att läraren öppet skall redovisa och diskutera olika värderingar, upp- fattningar och problem samt att undervisningen skall vara saklig och allsidig. gymnasium införde en policy som in- nebar att partier inte tilläts att hålla bokbord i skolan. Det har vidare upplysts att samhällskunskapslärarna bjöd in partier från båda blocken att delta i en valdebatt i skolan och att de inbjudna partierna denna dag var välkomna att hålla bokbord. Rektorn för har under vårtermi- nen 2006 avslagit framställningar från Nationaldemokraterna om att få tillträ- de till skolan för att hålla bokbord. Det är oklart om den nämnda policyn var införd för respektive avslagsbeslut. Policyn har i vart fall inte åberopats som grund för besluten. Det har i stället angetts att avslagsgrunden vid samtliga tillfällen var att rektorn inte ansåg att hon skulle kunna garantera ordningen i skolan. Rektorns bedömning har såvitt framkommit grundat sig på dels att skolans vaktmästare tidigare hade upplevt hotfulla situationer då företrädare för Nationaldemokraterna avvisats från skolan efter att ha olovli- gen berett sig tillträde dit för att dela ut flygblad, dels att några av skolans elever till rektorn hade uttalat att de skulle slå ner Nationaldemokraterna om de kom in i skolan. Eleverna har rätt till inflytande i skolan. Det är dock ytterst huvudmannen och den enskilda skolan som avgör hur verksamheten i skolan skall utformas och organiseras.