frsrdg · GV04NR1 · 2008-03-17 00:00:00 — Utskottet har dessutom vid sina möten träffat representanter för relevanta nationella fackutskott vid sina möten i de olika länderna. Miljö- och naturresursutskottet kommer att särskilt arbeta med frågan om energieffektivitet och bärkraftig energiförsörjning, fiskeriförvaltning, avfallshantering och inspel till Nordiska ministerrådets handlingsprogram 20092012 om bl.a. miljö, bärkraftig utveckling, jord- och skogsbruk. har frågan väckts om att energieffektivisera egen verksamhet, t.ex. videokonferenser vid vissa typer av möten, energibesparande transporter till mötena osv. Frågan kommer att följas upp . näringsutskott ansvarar för ärenden som rör villkor för ekonomi och produktion, näring/industri, inre marknad, handel, fri rörlighet, borttagande av gränshinder, regioner och strukturstöd, sysselsättning och arbetsmarknad, arbetsmiljö, infrastruktur, transport och kommunikation samt IT. Energipolitiska frågor behandlas av miljö- och naturresursutskottet. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), (), () och (). Till utskottets ordförande valdes . har främst arbetat med frågor som knyter an till som global vinnarregion. Utskottet har fokuserat på centrala näringspolitiska villkor i förhållande till de globala utmaningarna. Målsättningen är att skapa ekonomiska resurser över de nordiska gränserna så att både nya och redan etablerade företag får bättre tillgång till start- och utvecklingskapital. Utvecklingen på innovationsområdet har varit ett annat prioriterat område då samspelet mellan forskare, innovationsmiljöer och företag måste förbättras och är av avgörande betydelse för att utveckla till en global vinnarregion. Gränshindersfrågorna har fortsatt varit en angelägen fråga för utskottet. konkurrensförmåga i en global omvärld Efter sessionen 2006 tillsattes en tvärsektoriell globaliseringsgrupp med uppgift att föra rådets talan i de globala frågorna och att medverka i planeringen av det projektseminarium som skulle arrangeras tillsammans med . representant i gruppen var riksdagsledamot . Gruppen konstaterade att de nordiska länderna i ett internationellt sammanhang är små och i stor utsträckning beroende av att lyckas globalt. De nordiska länderna har i många sammanhang klarat konkurrens väl och placerat sig i toppen av rankningslistor över världens mest attraktiva länder. Om detta ska fortsätta måste länderna vara konkurrenskraftiga och utveckla sina framgångsfaktorer samt tillvarata den inneboende potentialen i de nordiska länderna. konkurrensförmåga i en global värld ägde rum och syftade till att ta ytterligare ett steg i arbetet med att förstå och utveckla de nordiska ländernas konkurrensförmågor i ett internationellt perspektiv. Ny nordisk mat handels- och gränshinder för livsmedelsindustrin I ett medlemsförslag hade frågan om kartläggning av handelshinder inom livsmedelsindustrin som en del av projektet nordisk mat aktualiserats. I förslaget pekas på att det inte råder fri rörlighet för produkter mellan de nordiska länderna. En rad regler och lagar hindrar näringsidkare från att exportera och sälja sina produkter i de andra nordiska länderna. delade förslagsställarens uppfattning om att handelsbarriärer inte ligger i linje med visionen om ett gränslöst . Förslaget ledde till att rekommenderas att kartlägga handels- och gränshinder inom livsmedelsindustrin mellan de nordiska länderna och vidta åtgärder för att lösa de hinder som identifieras (rekommendation nr 16/2007). Ett medlemsförslag om en gemensam rovdjursförvaltning i har behandlats i utskottet. Miljö- och naturresursutskottet ansvarar för frågan, men då förslaget syftar till att skapa en gemensam nordisk rovdjurspolitik som tillvaratar både näringslivs- och rovdjursintressen har en gemensam arbetsgrupp tillsatts. Representant för näringsutskottet är dess ordförande . Det finns ett samarbete på myndighetsnivå i kring rovdjur, men det är begränsat till forskning, informationsutbyte och regelbundna möten mellan myndigheter. Rovdjurspolitiken har varit ett omdebatterat tema i det nordiska samarbetet. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete och beslut kommer att fattas . Gränshinder och samarbete med Nordiska innovationscentret Gränshinder är ett av näringsutskottets högst prioriterade områden. Utskottet har arbetat med detta område och har påpekat vikten av att de problem och hinder som föreligger för företag inom på den nordiska marknaden måste försvinna. Speciellt gäller det för små och medelstora företag som har som primär marknad för sin verksamhet. Det är viktigt för att utvecklingen på innovationsområdet fortsätter. Detta kan ske via ett förbättrat samspel mellan forskare och innovationsmiljöer samt mellan innovationsmiljöer och företag. Ett nyckelord i detta sammanhang är användardriven innovation. Nordiska innovationscentret (NICe) är Nordiska ministerrådets instrument för att främja ett innovativt och kunskapsintensivt nordiskt näringsliv. har ett nära samarbete med centret. NICe har tagit fram en rapport som beskriver dess arbete för att undanröja gränshinder för näringslivet i och framlagt förslag till strategier och insatser för att främja ett gränslöst nordiskt näringsliv. Rapporten har presenterats för utskottet. Utskottet har också informerats om en rapport, Nordisk konkurrenskraft barriärer för näringsmässig synergi, som utarbetats av NICe. genomförde i samarbete med kultur- och utbildningsutskottet ett seminarium, Kultur och kreativa näringar i . Till seminariet hade representanter för de nordiska parlamentens fackutskott och inbjudits. Nordiska innovationscentret har under att antal år verkat för att utveckla kreativa näringar () som ytterligare ett område att lyfta fram som en viktig ekonomisk tillväxtsektor i . Utskottet kommer att följa upp arbetet med globaliseringsinitiativet. Utskottet kommer vidare att följa upp det arbete som bedrivs inom Nordiska innovationscentret (NICe) för att undanröja gränshinder för näringslivet i . Utskottet önskar också stärka kontakterna till EU och att tidigare komma in i processen vid utarbetandet av EU:s grön/vitböcker. Ett särskilt uttalat samarbetsområde är tjänstedirektivet. Utskottet planerar att besöka relevanta kommittéer i och . Tema för mötet är infrastruktur och transportpolitik. Utskottet fortsätter också att konkretisera sitt samarbete med och de nordiska parlamentens näringsutskott. utövar den parlamentariska kontrollen över verksamhet som finansieras över Nordiska ministerrådets budget inklusive de nordiska institutionerna och svarar för kontrollverksamheten av det nordiska samarbete som plenarförsamlingen beslutar om samt även ärenden i samband med nordiska samarbetsavtal, rådets arbetsordning och interna stadganden. Medlem av presidiet kan inte ingå i . Svenska medlemmar i har varit och . valde att som kontrolluppgift 2007 granska verksamheten vid Nordiska ministerrådets kontor i de baltiska länderna och nordvästra samt deras roll i närområden. Kommittén uppdrog åt det finska utrikespolitiska institutet att utföra granskningsuppgiften i enlighet med kommitténs direktiv. Granskningsrapporten gav en positiv bild av kontoren och deras verksamhet men pekade på några områden som inte fungerade optimalt. Mot bakgrund av att presidium ansvarar för internationella frågor i rådet överlämnade till presidiet för vidare hantering. kommer som sin granskningsuppgift 2008 att se närmare på Nordiska ministerrådets projektstyrning. 8 Det parlamentariska Östersjösamarbetet I norra finns ett antal samarbetsorgan utöver och . Östersjöstaterna samarbetar i Östersjöstaternas råd () med vilket har ett aktivt samarbete. Det parlamentariska Östersjösamarbetet äger rum inom ramen för den parlamentariska (BSPC) i vilkens ledning är representerad. Medlemmar i den permanenta parlamentariska kommittén är riksdagsledamöterna () och (). Det parlamentariska Östersjösamarbetet syftar till att främja den parlamentariska dialogen i samt att påverka regeringarna i utvecklingen av Östersjösamarbetet. På finns en förhoppning att visionen om ett gränslöst också ska omfatta . Den parlamentariska arrangerades och äger rum en gång . Till konferensen inbjuds elva nationella parlament, elva regionala parlament och fem internationella organisationer samt ett stort antal frivilliga organisationer. Konferensen behandlar viktiga problemställningar i , som miljö, arbetsmarknad, välfärd och sjösäkerhet. Samarbetet är också ett viktigt instrument i samverkan med och bidrar till ett ökat informationsutbyte och kontaktnätsbyggande mellan parlamentariker från samtliga . Till den parlamentariska utser för varje mandatperiod en delegation bestående av fem ledamöter. Innevarande mandatperiod är den partipolitiska fördelningen 3 för alliansen och 2 för oppositionen. De fem ledamöterna utses inför varje konferens av partigrupperna. Den permanenta kommittén är konferensens fasta politiska organ och består av tio parlamentariker: från 2, 1, 1, 2, 1, 2 och från konferensens värdland 1. Kommittén möts cirka . Kommitténs mandat är att förbereda den årliga i samarbete med värdlandet och att följa upp den parlamentariska resolutioner. I detta arbete har kommittén ett nära och gott samarbete med . Den utvidgade permanenta kommittén Den utvidgade permanenta kommittén har till uppgift att delta i utarbetandet av ett årligt arbetsprogram, programmet för konferensen, och att vid konferenserna utarbeta resolutionstexten. träffas , och samtliga deltagande länders parlament ska vara representerade. Riksdagsledamot () är representant i den utvidgade kommittén. Det senaste mötet med den utvidgade permanenta kommittén hölls den 22januari 2008 i , då det lettiska ordförandeskapet på regeringssidan lämnade en rapport om det pågående Östersjösamarbetet och vad som gjorts med anledning av konferensens resolution. Vidare antogs ett arbetsprogram , där klimat och energi liksom problemen med övergödning och en väl fungerande arbetsmarknad till nytta för medborgarna i länderna runt är högt prioriterade frågor. En dialog med regeringssidan om omstruktureringarna av samarbetet i regionen står också högt på dagordningen. Programmet för den parlamentariska i under temat Energi och klimatförändringar fastlades. Den 16:e parlamentariska ägde rum i med deltagande av över 200 politiker, experter och tjänstemän. riksdag deltog med en delegation bestående av fem parlamentariker. Centrala teman på konferensen var samarbete på energiområdet, arbetsmarknadsfrågor samt havs- och sjöfartspolitik. Från deltog (), (), (), (s) och (). Därutöver deltog (), () och () som representanter för . drabbas ständigt av stora algblomningar, vilket är ett tecken på obalans. Huvudsaklig orsak är utsläpp av gödningsmedel från lantbruket samt städernas och fartygens spillvatten. Denna fråga diskuterades på konferensen och förslag på politiska initiativ till lösningar på problemet framlades i en rapport från den arbetsgrupp, som tillsatts , för åtgärder mot övergödning. Samtliga i gruppen var överens om att föreslå ett totalförbud mot försäljning och användning av tvättmedel som innehåller fosfater, ett förslag som redan initierat. Ett annat positivt resultat var att gruppen var överens om att föreslå ett förbud mot utsläpp av avfall och avfallsvatten från alla båtar i . Energisäkerhet var andra teman som diskuterades. gasleveranser genom den planerade gasledningen på har skapat stor debatt i regionen. Arbetskraftens ökade rörlighet i det nya EU diskuterades liksom välfärdspolitiken. Konferensen avslutades med att deltagarna enhälligt antog en resolution (bilaga 5). Vidare antogs det policydokument som tagits fram av arbetsgruppen för åtgärder mot övergödning. Konferensen vädjade till regeringarna runt att stödja aktionsplan för . Handlingsplanen syftar till att skydda miljö. Planen antogs också av miljöministrarna vi ett möte i . Riksdagsledamot () övertog ordförandeskapet för det parlamentariska Östersjösamarbetet efter den tyska parlamentarikern . arrangerades med som värd. Den parlamentariska var en av deltagarna och huvudtemat var New Northern Dimension Policy. Ett Conference Statement antogs enhälligt (bilaga 3) om behovet av ett parlamentariskt forum för den nordliga dimensionen utan att skapa något nytt organ och med avsikt att mötas . Arbetsprogram och nästa konferens Huvudpunkterna i arbetsprogrammet är klimat och energifrågor, övergödning, arbetsmarknad och social välfärd samt omstrukturering av Östersjösamarbetet. I den resolution som antogs vid konferensen i beslöts att en för gemensam arbetsgrupp för energi- och klimatfrågor skulle tillsättas. En sådan arbetsgrupp har etablerats under ordförandeskap av , ledamot i parlament. Representant för riksdag är riksdagsledamot (), och från deltar riksdagsledamot (). Arbetsgruppen förväntas presentera en rapport vid den 17:e parlamentariska i . Arbetsgruppens första möte äger rum i . Konferensen beslöt också att en gemensam arbetsgrupp för arbetsmarknad och sociala frågor skulle tillsättas och att även den gruppen ska lämna en rapport till den 17:e parlamentariska . Arbetsgruppen är etablerad under ledning av , medlem av Bundestag. Riksdagsledamot () är representant i arbetsgruppen, och från deltar riksdagsledamot (). Ett första möte kommer att äga rum i . Den 17:e parlamentariska äger rum i under värdskap. Tema för konferensen är energi och klimat. 9 Det parlamentariska arktiska samarbetet Den första parlamentariska konferensen om samarbete i den arktiska regionen hölls i . Den arktiska parlamentarikerkommittén, SCPAR () bildades och har som uppgift att följa upp rekommendationerna från föregående konferens och förbereda nästa arktiska konferens. Ett av huvudsyftena vid den första arktiska konferensen var att stötta inrättandet av ett arktiskt samarbete på regeringssidan, detta förverkligades då bildades. Medlemmar i den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén är utsedda av de nordiska länderna, , och samt . I kommitténs möten deltar även representanter för ursprungsbefolkningarna. Svensk medlem i den arktiska parlamentarikerkommittén är för mandatperioden () med () som suppleant. Den arktiska parlamentarikerkonferensen hålls i något av medlemsländerna och är det högsta beslutande organet inom det arktiska parlamentariska samarbetet. Den sjunde arktiska parlamentarikerkonferensen hölls i . har ingen permanent arktisk delegation, utan utser för varje konferens en delegation bestående av fem ledamöter enligt den partipolitiska fördelning som fastslås av riksdagsstyrelsen för varje mandatperiod. Den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén Den arktiska parlamentariska samarbetskommittén är det organ som upprätthåller arbetet och verkställer besluten mellan de arktiska parlamentarikerkonferenserna, som hålls . Kommittén har som brukligt hållit tre möten : i samband med Parliamentary Conference on the Northern Dimension, och . De frågor som ägnats särskild uppmärksamhet har varit den arktiska dimensionen av EU:s strategi, konsekvenserna av ökad sjötrafik i regionen, särskilt behovet av samordnade räddningsoperationer vid olyckor med kryssningsfartyg med befäl utan erfarenhet av arktiska farvatten, samt den undersökning om levnadsförhållandena i den arktiska regionen som initierats av . Kommittén har nära följt arbetet inom under det norska ordförandeskapet. Vid kommitténs möte i fick i uppdrag att tillsammans med styrelseledamot som representant för Samiskt parlamentariskt råd, utifrån kartläggningar som gjorts om levnadsvillkoren i och drogproblematiken i regionen, föreslå ett antal konkreta politiska åtgärder för att åstadkomma en positiv utveckling på området. Denna rapport kommer att presenteras för kommittén . Den 8:e arktiska parlamentarikerkonferensen i Den 8:e arktiska parlamentarikerkonferensen äger rum i , , . Teman för konferensen kommer att vara Hälsotillståndet i den arktiska regionen, Anpassningen till klimatförändringen samt Alternativa metoder för utvinning av naturresurserna i regionen. Fokus på arktiska frågor i På initiativ av den svenska representanten i SCPAR arrangerade svenska delegation i samarbete med den svenska kommittén för Internationella polaråret ett seminarium om Internationella polaråret 20072008. Som en uppföljning av detta seminarium arrangerade svenska delegation i samarbete med svenska kommittén för Internationella polaråret och i Fokus ett nordiskt seminarium om Internationella polaråret med fokus dels på den geopolitiska situationen i regionen, dels på den nordiska nyttan av forskningssamarbete, särskilt vad gäller observationssystem i regionen. Kultur- och utbildningsutskottet, i (s), ersattes av Fremstillinger, rekommandasjoner og interne vedtak 2007 Fremstillinger vedtatt av Presidiet januaroktober 2007 Indsatser mod radioaktiv forurening af Østersøen og Nærområder (A 1379/miljö) Nordisk Råd rekommanderer , , , og regeringer at opretholde strenge miljø- og sikkerhedsforskrifter i forbindelse med etableringen af eventuelle nye nukleare anlæg og i forbindelse med drift af samt affaldshåndtering og -deponering fra nye og eksisterende anlæg, institutioner, hospitaler m.m. gælder såvel for landenes egne anlæg og processer som for anlæg i de øvrige Østersølande og Nærområder i de sidstnævnte tilfælde gennem aktiv påvirkning af relevante internationale fora og ved bilaterale konsultationer Fokus på radioaktivitet i HELCOMs og EUs arbejde (A 1379/miljö) Nordisk Råd rekommanderer , og regeringer at hver for sig og i gennem HELCOM- og EU-samarbejdet nøje at overvåge udviklingen for Østersøens radioaktive belastning og at arbejde for, at HELCOMs kommende handlingsplan for Østersøen, BSAP også indfører målsætninger og virkemidler med henblik på at nedsætte den radioaktive belastning til et ufarligt niveau overalt i Østersøen Nordisk samordnare för gränshindersfrågor (A 1407/presidiet) att tillsammans med instifta en nordisk samordnare för gränshindersfrågor i enlighet med principerna som framförs i betänkandet Integreret syn på forvaltningen af Østersøen (A 1405/miljö) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer, 1) at hver for sig og i samarbejde medvirke aktivt til at få vedtaget en ambitiøs HELCOM Handlingsplan for Østersøen i . En plan, der med forpligtende landevise reduktionsmål vil lede til et fælles havområde befriet for overgødskning 2) at fremme initiativer, der styrker et integreret syn på forvaltningen af Østersøen; herunder i fortsættelse af EUs havpolitik at medvirke til at udvikle Østersøregionen til et europæisk modelområde for en havforvaltning, der koordinerer hensynene til erhvervsudvikling og miljø 3) at fremme og gennemføre de initiativer til at nedsætte belastningen af Østersøen som, er foreslået af den 16. Parlamentariske Østersøkonference i den 28august 2007, se bilag 1 til betænkningen dels gennem national lovgivning og implementering, dels gennem initiativer i relevante internationale samarbejdsfora som HELCOM, og EU Psykiatrivården i (A 1409/välfärd) att utarbetar och ansvarar för en nordisk strategi för psykiatriområdet som kan skapa ett mervärde genom att utgöra en ram för utbyte och samarbete mellan de nordiska länderna. Strategin ska innehålla insatser på följande områden En kartläggning av situationen på nordisk nivå när det gäller ansvar och tillgången på kompetent personal för att skolan ska kunna ge stöd och hjälp till barn och unga med psykiska problem. Elevhälsovården i skolan har en mycket viktig uppgift för att tidigt upptäcka ett barn med psykiska problem/sjukdom och det ska därför finnas tillgång till en väl fungerande elevhälsovård där skolpsykolog ingår. Bekämpa stigmatiseringen av psykiskt sjuka i samhället och aktivt arbeta för att likställa psykiskt sjuka med somatiskt sjuka i lagstiftningen. Planera och genomföra en gemensam nordisk informations- och upplysningskampanj om denna grupp i samhället. Skolan är en viktig målgrupp för att uppnå ett långsiktigt och hållbart resultat. genomföra en nordisk konferens för brukare, anhöriga, vårdpersonal och beslutsfattare. Stimulera och underlätta för ett ökat nordiskt forskningssamarbete inom en rad olika områden som t.ex. diagnostisering och medicinering av barn med ADHD/Damp, vård- och boendeformer för psykiskt sjuka, riskvärdering vid utskrivning och risker för våld. Initiera en utredning och lämna förslag till ökade statliga och kommunala insatser när det gäller bostad och stöd i vardagen för personer med psykiska handikapp/funktions-hinder ge denna grupp människor möjlighet till en meningsfull sysselsättning och en anpassad boendemiljö. Det finns skillnader i tillgången på mobila team som kan ge stöd och vård i patientens egen hemmiljö. Ökat samarbete för att höja kvaliteten i vården genom översyn av kvalitetskrav och metoder och resultat. Behandlingsgaranti för psykiskt sjuka likt det som diskuteras och föreslås i (och i linje med Rek 17/2006 Väntetider för barn och unga inom psykiatrivården i ). Nordisk satsning på kompetensutveckling och utbildning av personal inom psykiatrivården som t.ex. specialistläkare samt insatser för att öka statusen för att arbeta inom denna sektor. I t.ex. blir endast ca 2procent av en årgång medicinstuderande psykiatriker p.g.a. dålig status och image för detta yrke. En nordisk Nollvision enligt den svenska nationella psykiatrisamordnarens förslag; ingen med psykisk ohälsa som kommit i kontakt med psykiatrivården ska skada sig själv eller annan på grund av att denne avvisats eller tappats bort av psykiatrivården. Strategin ska presenteras . Vold mot kvinner og barn i nære relasjoner (A 1415/medborger) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd at forholde sig til kampanje Stop domestic violence against women (20062008) med at afholde en fælles nordisk konference om temaet. Konferencen skal tage udgangspunkt i præsentation og erfaringsudveksling af nationale tiltag hvad angår juridiske og politiske virkemidler, støtte til og beskyttelse af ofrene, dataindsamling og holdnings-skabende tiltag som involverer aktiv deltagelse af mænd. Nordisk Ministerråd skal på baggrund af eksperternes erfaringsudveksling og identifikation af de vigtigste samarbejdsområder vedrørende be-kæmpelse af vold i nære relationer udarbejde et fælles nordisk program med fokus på konkrete initiativer på feltet. Rekommandasjoner vedtatt av Nordisk Råd under den 59. sesjonen Klimainitiativer i og internationalt (A 1410/miljø) Nordisk Råd rekommanderer de nordiske landes regeringer 1) at samarbejde om en ambitiøs og aktiv nordisk klimapolitisk profil i de internationale fora, der vil fastlægge de kommende års internationale klimaaftaler, jf. Præsidieforslag A 1421/præsidiet 2) at intensivere samarbejdet om gennemførelsen af de nødvendige udslipsreduktioner af klimagasser fra de nordiske lande; bl.a. gennem erfaringsudveksling, udvikling af omkostningseffektive politikker og teknologier, forskningssamarbejde, oplysningskampagner etc. 3) at understøtte et nordisk samarbejde om samfundsmæssige tilpasninger til de igangværende og kommende klimaændringer i de nordiske lande; herunder forskning, udvikling af værktøjer til den fysiske planlægning og formidling af praktiske eksempler fra kommuner og regioner, der har gennemført succesfulde tilpasningsinitiativer 4) at gennem aktiv deltagelse i internationale organisationers arbejde og gennem øgning og målrettet anvendelse af nationale midler til udviklingshjælp understøtte en udvikling i verden, der stopper afskovningen, fremmer den bæredygtige skovdrift og sætter de fattigste og mest klimaudsatte lande i verden bedre i stand til at møde klimaændringerne og til at følge en miljørigtig udviklingsvej 5) at arbejde målrettet i internationale organisationer for at fremme etableringen af en global arena, der kan håndtere klimakonflikter og for at fremme et globalt beredskab, der kan håndtere spørgsmålet om klimaflygtninge Energieffektivisering og brug af vedvarende energi i offentlige bygninger (A 1414/miljø) Nordisk Råd rekommanderer Nordisk Ministerråd