frsrdg · GV04ER1 · 2008-01-01 00:00:00 — Bland dessa grupper märks gamla, sjuka, handikappade, barn, kvinnor, minoriteter, flyktingar, katastrofoffer och tvångsförflyttade. Församlingen är också parlamentariskt forum för att granska verksamheten i de mellanstatliga regeringsorganen och utveckling, och Europeiska , . Rapporter om verksamheten inom och finns på församlingens dagordning. Debatten om verksamhet ingår traditionellt i höstsessionens dagordning. Europeiska inriktning och aktiviteter debatterades vid det ständiga utskottets möte i (dok.11306, 11458, rek. Den antagna rekommendationen innehåller ett förslag till tätare samarbete mellan banken och församlingen. har församlingen delat ut ett årligt pris till den europeiska stad, kommun eller region som på ett föredömligt sätt arbetat för att stärka Europasamarbetet. utgörs av ett underutskott i församlingens miljö- och jordbruksutskott. Europapriset 2007 tilldelades i . årliga museipris har utdelats . Dess syfte är att främja kännedom om historia och kulturarv. utgörs av församlingens utskott för kultur, vetenskap och utbildning och beslutsunderlag läggs fram av det europeiska museiforumet. tilldelades priset Museet om reformationen i . 2.7.1 Möte om interkulturell dialog Församlingen har betonat behovet av ökad förståelse och samarbete mellan västvärlden och andra kulturer. Genom interkulturell dialog på lokal, nationell, regional och internationell nivå kan förståelse byggas upp mellan de stora religionerna, menar församlingen. Den interkulturella dialogen fortsätter att vara en högaktuell fråga, speciellt med tanke på de krav på inskränkningar i yttrandefriheten som framförts. ser den interkulturella dialogen som ett instrument för att främja social sammanhållning och förebygga konflikter. Den interkulturella dialogen har varit ett prioriterat politiskt ämne, varför man inom utarbetat en vitbok om den interkulturella dialogen. Målet har varit att vitboken ska bli klar inför EU:s europeiska år för interkulturell dialog 2008. Mot denna bakgrund andordnades i ett möte för att utbyta synpunkter och idéer om textinnehållet i vitboksutkastet. Ett 30-tal inbjudna deltagare medverkade vid mötet . Representanter för , departement och vissa frivilligorganisationer diskuterade den interkulturella dialog som utkastet till behandlar. Mötet leddes av . samordnare av arbetet med vitboken inledde mötet. 2.8 Gäster gästades församlingen av president , president , premiärminister , premiärminister . , premiärminister , premiärminister , förbundskansler , FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter , FN:s generalsekreterares särskilda ombud i fråga om Kosovos framtida status , generaldirektör . Veneman, generalsekreterare , IOM:s generaldirektör , prinsessan av i egenskap av ordförande av , den ekumeniska patriarken , den ortodoxa kyrkans patriark , generalsekreterare , Human Rights Watchs generaldirektör , talman , talman , talman och parlamentariska församlings president . utrikesminister i egenskap av ministerkommitténs ordförande samt utrikesminister i samma egenskap informerade församlingen om verksamheten i ministerkommittén och svarade på parlamentarikernas frågor. 3 Den svenska representationen 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 3 DEN SVENSKA REPRESENTATIONEN 16.42 session hade anmält följande valda ombud och ersättare till församlingen och dess organ: Ombud (), delegationens ordförande (), delegationens vice ordförande () () () () Ersättare () () () () () () , () fr.o.m. 2007-04-16 års session var ombuden och ersättarna fördelade på församlingens utskott och underutskott enligt följande (utskottsersättare inom parentes): 1 Ständiga utskottet (består av delegationsordföranden): 2 Politiska utskottet: , (, ) för : () för externa relationer: () för : , vice ordf. 3 Utskottet för juridiska frågor och mänskliga rättigheter: de , , fr.o.m. 2007-06-25 (Acketoft, , fr.o.m. 2007-06-25) för bekämpning av brottslighet och terrorism: de (Acketoft) för att intervjua domarkandidater: Acketoft 4 Utskottet för ekonomi och utveckling: Lilliehöök, , Yazdanfar fr.o.m. 2007-06-25 (, ) för internationella ekonomiska relationer: Lilliehöök () för utveckling av turistnäringen: Lilliehöök 5 Utskottet för social-, hälsovårds- och familjefrågor: de , (Acketoft, ) för barnfrågor: för sociala stadga: Acketoft (de ) 6 Utskottet för migrations-, flykting- och befolkningsfrågor: Acketoft, (, ) för migrationsfrågor: (Acketoft) för flyktingfrågor: vice ordf. 7 Utskottet för kultur, vetenskap och utbildning: , (Lilliehöök, ) för kulturarv: (Lilliehöök) för mediefrågor: () för ungdom och sport: fr.o.m. 2007-10-01 8 Utskottet för miljö- och jordbruksfrågor samt lokala och regionala ärenden: , (, Yazdanfar fr.o.m. 2007-06-25) för hållbar utveckling: för lokal och regional demokrati: () för Europapriset: 9 Utskottet för jämställdhet mellan könen: , (de , ) om våld mot kvinnor: , ordförande, () för människohandel: () 10 Utskottet för procedurfrågor och immunitet: (Lilliehöök) 11 Utskottet för granskning av medlemsländernas uppfyllande av sina åtaganden (granskningsutskottet; medlemmarna utses av partigrupperna): har delegaterna ingått i ad hoc-utskott enligt följande: Ad hoc-underutskottet för organisering av en rundabordskonferens om den politiska situationen i under resolution (2004): hoc-underutskottet för demokratiforum: , , de , , hoc-utskottet för övervakning av valet i : , Acketoft Ad hoc-utskottet för övervakning av valet i : de hoc-utskottet för övervakning av valet i : de , , hoc-utskottet för övervakning av valet i : , Lilliehöök Byråns ad hoc-utskott för : 1 Den socialistiska gruppen (, SOC) 187 medlemmar: , , , , , Yazdanfar 2 Det (Group of Peoples Party, EPP/CD) 183 medlemmar: , de , , 3 Alliansen för liberaler och demokrater () 98 medlemmar: , Acketoft 4 Den europeiska demokratiska gruppen () 92 medlemmar 5 Den förenade europeiska vänstern (Group of the Unified European Left, UEL) 37 medlemmar Dessutom finns ett 30-tal delegater som inte tillhör någon partigrupp. De politiska styrkeförhållandena i församlingen påverkar sammansättningen av sessionernas talarlistor samt de ekonomiska bidrag partigrupperna får via församlingens budget. 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 4 HUVUDOMRåDEN FöR FöRSAMLINGENS VERKSAMHET 16.42 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 4.1.1 höll vid januarisessionen en debatt om skyldigheter och åtaganden i (dok. 11115, res. Församlingen välkomnar de framsteg gjort men kräver ytterligare åtgärder. I resolutionen uppmärksammar församlingen att valet i var det första valet med fredligt maktskifte sedan kommunismens fall. Däremot påminner församlingen att valet bara delvis överensstämde med internationell standard för demokratiska val. Församlingen välkomnar de åtgärder som gjorts för att införa nolltolerans i kampen mot organiserad brottslighet, människohandel och korruption men beklagar att vissa lagar utformats på ett sätt som inte varit förenligt med konstitutionen. Albanska myndigheter ska fortsätta reformeringen av rättsväsendet. expertis ska anlitas särskilt när det gäller domarkårens organisation. ska slutföra förändringen av den albanska televisionen från statskontrollerad till tv i allmänhetens tjänst. har gjort framsteg för att stärka respekten för mänskliga rättigheter men uppmanas att genom förbättrad lagstiftning genomföra ramkonventionen för skydd av nationella minoriteter. Då våld mot kvinnor och brister i skyddet av barns rättigheter är ett stort problem kräver församlingen effektiva åtgärder för att förebygga våld mot kvinnor, främja kvinnors aktiva deltagande inom det politiska livet samt hantera problemen med närvaro i skolan och barnarbete. Församlingen beslutade att fortsätta övervakningen av de skyldigheter och åtaganden har i . 4.1.2 Vid aprilsessionen debatterade församlingen återigen uppfyllande av åtaganden som medlem i (dok. 11226, res. Redan innan blev medlem följde församlingen den demokratiska utvecklingen i landet. granskades landets åtaganden. Parlamentsvalet i genomfördes på ett sätt som föranledde kritik från de internationella valobservatörerna. En konsekvens blev en försvagad opposition, och ett flertal valda oppositionsmedlemmar har vägrat att delta i parlamentets arbete. Problem förekom bl.a. med rösträkningen i vissa valkretsar, inskränkning av mötesfriheten inför valet och myndighetschefers inblandning i valkampanjen. De azeriska delegaternas ackreditering godkändes av församlingen först efter fyllnadsvalet . har en stark ekonomi med en årlig tillväxt på . Den positiva utvecklingen hotas dock av korruption och allmän fattigdom. Den långsamma reformtakten när det gäller de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna får fortsatt kritik av församlingen. Problemet med de politiska fångarna är ännu inte löst. har uppfyllt några av församlingens krav, men framstegen är inte tillräckliga. När det gäller skyldigheter på demokratiområdet upprättar församlingen en lista på nödvändiga förändringar. Detta gäller särskilt valadministrationen. Krav ställs på att myndigheter inför valet fullt ut samarbetar med . Samarbetet med Venedigkommisssionen när det gäller revisionen av vallagen välkomnas. experthjälp för att reformera den azeriska lagstiftningen angående en konstitutionell domstol samt en civilrättslig och straffrättslig processordning bör fortsätta. Det behövs ett bättre rättsväsen och en bättre straffrättslig lagstiftning. Bristande mediefrihet, särskilt i samband med valet, tortyr och misshandel av personer som polisen gripit samt bristande respekt för grundläggande rättigheter som yttrande- och föreningsfrihet är företeelser som inte är förenliga med normer, poängterar församlingen. Församlingen noterar den goda samarbetsandan mellan församlingen och de azeriska myndigheterna, men eftersom bara delvis efterlevt sina åtaganden som medlem av beslutade församlingen att fortsätta granskningen av landet. 4.1.3 Vid oktobersessionen debatterades en rapport om hur efterlevt sina åtaganden som Europarådsmedlem (dok. 11374, rek. 1810, res. har varit medlem i men fortsätter att vara föremål för församlingens granskningsverksamhet. Den relativt stabila politiska situationen efter parlamentsvalet har gjort reformer möjliga. har gjort seriösa ansträngningar när det gäller landets åtaganden i , men åtskilligt kvarstår att göra. Parlamentet har genomfört ett ambitiöst lagstiftningsprogram som gällt bl.a. parlamentets arbetsmetoder, rättsväsendets oberoende, vallagstiftning, reformering av säkerhetstjänsterna, lokalt självstyre och reformering av radiosändningar. uppmanas att fortsätta reformarbetet, bl.a. att bekämpa korruptionen, penningtvätten och människohandeln. Genomförandet av parlamentsvalet och lokalvalet uppfyllde i huvudsak de internationella kriterierna för fria och rättvisa val. Avvikelser från europeisk standard för demokratiska val handlade framför allt om ojämlika förhållanden i mediernas täckning av valkampanjen och respekten för valhemlighet. Församlingen välkomnar initiativ som syftar till ekonomisk tillväxt och manar till fortsatta ansträngningar för att främja en stark och hållbar ekonomisk utveckling. Konflikten i Transnistrien behöver få en lösning, påpekas det avslutningsvis. I väntan på flera reformer fortsätter församlingen att granska åtaganden som Europarådsmedlem. 4.1.4 lämnade in sin medlemskapsansökan . Under de efterföljande sex åren undersökte församlingen om uppfyller normer. reformarbete skapade förutsättningar för landets medlemskap i . Församlingen hade ställt ett antal krav för medlemskap: en konstitutionell reform som också berörde parlamentets befogenheter, ett nytt valsystem samt en ny medborgarskapslag. Dessutom ansåg församlingen att fördrag med innebar begränsningar i landets suveränitet. måste dessutom uppfylla kriterier när det gäller skattesamarbete. tillstyrkte församlingen ansökan om medlemskap under villkor att en överenskommelse nås om reformeringen av fördrag med (yttrande 250). efter tillträde startade församlingens granskningsutskott uppföljningen av efterlevnaden av landets åtaganden. Utskottets rapport debatterades vid junisessionen (dok. 11299, res. Sedan tillträdet hade ratificerat 30 av 200 konventioner. Parlamentarikerna beklagar dock att ännu inte ratificerat protokoll nr 1 till (CETS 9) som inbegriper bl.a. skydd för egendom, rätt till undervisning och rätt till fria val. Församlingen uttrycker sin tillfredsställelse över att bl.a. gjort ändringar i för att bättre kunna bekämpa penningtvätt. Församlingen uppmanar att möjligt genom ny lagstiftning förbättra nationalförsamlingens arbete och organisation. Lagstiftning rekommenderas även när det gäller politiska partier inklusive partifinansiering. Församlingen beslutar att fortsätta granskningen i avvaktan på flera reformer. 4.2 Politiska frågor 4.2.1 Demokratins utveckling i Vid aprilsessionen ägnade församlingen en arbetsdag åt att debattera demokrati och mänskliga rättigheter. Underlaget för debatten om demokratins tillstånd var en rapport som utarbetats av det politiska utskottet (dok. 11203, 11215, 11218, 11219, 11220, 11221, res. I sitt öppningsanförande uppmanade församlingens president alla nationella parlament att genomföra debatter om MR-frågor på nationell nivå. Det skulle kunna bidra till att regeringarna på allvar beaktar dessa frågor. De nationella parlamenten har en viktig roll att spela och bör ta vara på denna potential. Det finns ett behov av att utveckla närmare relationer mellan församlingen och de utskott i nationella parlament som arbetar med mänskliga rättigheter. Därigenom kan ett systematiskt samarbete komma till stånd och församlingens rekommendationer följas upp mer effektivt. När det gäller den demokratiska utvecklingen framhåller församlingen tendenser till ett växande politiskt missnöje bland medborgarna runt om i . Det visar sig bl.a. i lågt valdeltagande och minskat politiskt engagemang. I vissa medlemsländer förekommer fortfarande brott mot grundläggande demokratiska rättigheter såsom yttrandefrihet och föreningsfrihet. Vikten av fria, representativa och rättvisa val understryks, liksom vikten av fria medier. Församlingen menar också att det i väletablerade demokratier inte bör finnas en högre spärregel än i val till parlamentet. Medlemsstaterna bör överväga om inte direktdemokrati exempelvis folkomröstningar och medborgarinitiativ i högre utsträckning kan användas för att öka medborgarnas deltagande och engagemang i det politiska livet. Vidare föreslås regler för politisk lobbyingverksamhet. efterlyste idéer och ideologi i sitt debattinlägg. Det behövdes mera känsla och engagemang i den politiska debatten. Han ansåg att konsensusbeslut sätter stopp för debatter och omröstningar. Parlamentariker är vana att votera när de inte samtycker, påpekade och varnade för att beslutsmodeller baserade på konsensus kan leda bort från demokratin i stället för att främja den. talade om vikten av att fokuserar på grundläggande mänskliga rättigheter och demokratifrågor. Kampen för demokrati och mänskliga rättigheter pågår , och nya utmaningar och hot tillkommer. Det är viktigt att debatten också förs i medlemsländernas parlament. står inför en stor utmaning när det gäller att upprätthålla rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och demokrati, inte bara genom fina tal utan i verkligheten. måste spela en aktiv roll i att säkerställa att kampen mot terrorism inte underminerar skyddet för de mänskliga rättigheterna. Misslyckas man med detta kommer effekterna att märkas i resten av världen. 4.2.2 Kosovo Vid januarisessionen, innan FN:s generalsekreterares sändebud för Kosovo lade fram sina förslag om Kosovos framtida status, debatterade församlingen situationen i Kosovo (dok. 11018 med bilaga, rek. 1780, res. medverkade vid debatten. Rapportörens förslag om Kosovos självständighet som lösning för att skapa hållbar, långsiktig fred och stabilitet i regionen antogs inte. Församlingen uppmanar i stället och de provisoriska myndigheterna i att vara flexibla och pragmatiska. En av internationella samfundet påtvingad lösning kan bli nödvändig som en sista åtgärd. Ett antal villkor nämns för stabil utveckling på västra , bl.a. att och andra rättsliga instrument tillämpas i Kosovo. Minoritetsfrågorna tas också upp. kan spela en roll i Kosovo, menar församlingen och uppmanar EU att i högre grad anlita i unionens verksamhet i Kosovo. Vidare uppmanas ministerkommittén att ge en nyckelroll för att, i samarbete med andra organisationer, säkerställa att skyddet av mänskliga rättigheter gäller alla i Kosovo. 4.2.3 Konsekvenser när energin används som politiskt påtryckningsmedel De kriser som uppstått efter att som ett led i förhandlingar med sina grannländer strypt gas- och oljeleveranser utgjorde bakgrunden till parlamentariska församlingens debatt vid januarisessionen om följder av att använda energi som politisk utpressning (dok. 11116, rek. 1779, res. Församlingen understryker växande energiberoende och vikten av säkerhet i energiförsörjningen för ekonomisk utveckling. agerande beklagas och monopolliknande ställning inger oro. EU:s ansträngningar inom området välkomnas. Det finns behov av stabila och hållbara ekonomiska relationer mellan och de europeiska länder som är beroende av import av rysk energi. Långsiktiga avtal, öppenhet och klara konkurrensregler vore fördelaktigt för alla länder. Diversifiering av energikällor, ökad energieffektivitet och kärnkraft berörs också. Församlingen förordar en paneuropeisk tankesmedja för att formulera en gemensam energistrategi. välkomnade rapporten som lyfte fram behovet av mer solidaritet, marknadsekonomi och respekt för rättsstatens principer. Han såg debatten som en början på ökad energimedvetenhet bland medlemsländer. 4.2.4 Situationen i behandlade en rapport om situationen i (dok. 11250, res. 1550) vid aprilsessionen var det med fokus på konflikten mellan och det palestinska självstyret. Det brådskar att återuppta fredsprocessen och nå en tvåstatslösning. Med tanke på att har observatörsstatus i församlingen och att palestinska parlamentariker har närvarit vid sessioner, anser sig församlingen vara särskilt lämpad för att, på en parlamentarisk nivå, föra en interkulturell dialog med alla inblandade i regionen. Församlingen understryker principen om flyktingars rätt att återvända. De palestinska ledarna uppmanas också att ta avstånd från våld, erkänna staten , säkerställa lag och ordning och samarbeta med . bör ledare samarbeta med den palestinska samlingsregeringen och upphöra med byggandet av säkerhetsbarriären. De båda parterna uppmanas vidare att samarbeta med församlingen för att organisera ett trepartsforum. Församlingen uppmanar den palestinska myndigheten att göra allt som står i dess makt för att journalister ska kunna arbeta säkert och utan otillbörliga restriktioner. Med tanke på rapportens rubrik hade velat se ett bredare synsätt. är så mycket mer än bara konflikten mellan och , påpekade han i sitt debattinlägg som han gjorde å EPP/CD:s vägnar. inflytande i regionen är väldigt stort, och landets regim ger anledning till oro. Parterna i konflikten och måste återgå till the road map, och måste erkänna staten och måste erkänna de rätt att bilda en stat. 4.2.5 kärnteknikprogram om behovet av en internationell reaktion när det gäller kärnteknikprogram (dok. 11294, res. 1567) debatterades vid junisessionen. kritiseras för att som part till icke-spridningsavtalet ha brutit mot sina åtaganden visavi och att inte ha ratificerat det nya tilläggsprotokollet till överenskommelsen. Dessutom har vägrat att följa FN:s säkerhetsråds resolutioner angående stopp för all urananrikning, något som väckt oro i omvärlden. Bakom den oro som skapats finns en rädsla av spridning av kärnvapen i . Om den redan sköra politiska situationen i regionen rubbas riskerar det att få allvarliga konsekvenser för den internationella freden. Församlingen konstaterar att legitima rättigheter måste respekteras och hänsyn tas till landets egen säkerhet. Församlingen tror att har potential att bli en respekterad aktör och att det är möjligt att kan få en roll som främjar stabilitet i regionen. Det förutsätter dock ett ansvarsfullt agerande från sida och att landet efterlever sina åtaganden som medlem i internationella organisationer samt att demokrati och rättsstatens principer införs. Församlingen vill genom en dialog med iranska kolleger och med landets civila samhälle främja ömsesidigt förtroende. 4.2.6 Kampen mot antisemitism Vid junisessionen debatterade församlingen kampen mot antisemitism (dok. 11292, 11320, res. Antisemitiska företeelser visar ökad tendens och förekommer i samtliga medlemsländer vilket oroar församlingen. Inom verkar en särskild antirasismkommitté, Ecri. Församlingen stöder Ecris verksamhet som syftar till att bekämpa rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans. sade i sitt debattinlägg att det var viktigt att bekämpa all ondska vare sig det handlar om nazistisk ideologi, fascism, kommunism eller fundamentalistisk islam. En ny antisemitisk våg inleddes i efter sexdagarskriget . Den senaste antisemitiska rörelsen stöds av . Den iranska regimen förnekar förintelsen men vill själv förinta staten och avvisar en två-statslösning i . 4.2.7 Preventivt krig och internationella relationer Nationers rätt till självförsvar är en vedertagen rättighet. har dock utvidgat begreppet självförsvar till en doktrin om förebyggande krig. Vid oktobersessionen behandlade församlingen en rapport om konceptet förebyggande krig och dess konsekvenser för internationella relationer (dok. 11293, res. Församlingen fastslog att multilaterala system, som grundar sig på FN och dess stadga, är det enda sättet att möta dagens utmaningar vad gäller hot mot internationell fred och säkerhet. Krigföring i preventivt syfte bryter mot internationell rätt. Det underminerar betydelsen, trovärdigheten och legitimiteten hos . Det brådskar att nå en reform av så att det kan agera snabbare och mer effektivt. Ett reformerat säkerhetsråd skulle göra det möjligt att hindra grova kränkningar av mänskliga rättigheter, folkmord och etnisk rensning. uppmanas att intensifiera sina diplomatiska försök att nå en sådan reform. sade att demokratier behöver för att kunna bedöma, förstå och agera på utmaningar. Demokratier kan försvara sig när de blir attackerade. Det behövs öppenhet för att kunna bedöma utvecklingen på internationell nivå. Till syvende och sist avvisar medborgare preventiva krig om de vet vad som står på spel. De kommer att kräva att problem löses av ett relevant internationellt forum. Det är viktigt att argumentationen mot preventivt krig förs i medierna för att nå breda medborgarkretsar. 4.2.8 Kodex för bra uppförande för politiska partier Politiska partier har ett särskilt ansvar i den demokratiska processen. Dock kritiseras och misstros många politiska partier och politiker. De betraktas som korrupta och odemokratiska. Det bristande förtroendet för politiska partier bidrar i sin tur till misstro mot det demokratiska systemet och kan leda till lågt valdeltagande hos befolkningen. Vid aprilsessionen diskuterade församlingen problemet och antog en resolution om en uppförandekod för politiska partier (dok. 11210, 11242, res. Församlingen uppmanar partierna att vidta skyndsamma åtgärder för att återupprätta det politiska systemets rykte. s.k. inbjuds att utarbeta regler som bör utgå från goda erfarenheter av politiska partier i medlemsländerna och bl.a. omfatta valprocessen, jämställdhet i partier, partifinansiering och valkampanjer samt relationen till samhället i stort. En sådan regelsamling skulle stärka partiernas interna demokrati och öka deras trovärdighet hos medborgarna och därigenom främja ökat deltagande i det politiska livet. Den skulle också bidra till ökad jämställdhet, dialog, öppenhet och korruptionsbekämpning.