frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — talanden i tidningen kände en oro för hur han bedrev sin pedagogiska verk- samhet och att hon kände att hon inte kunde säkerställa verksamheten. Hon bad därför om en träff i syfte att utröna bl.a. om han kände till de värdegrun- der som gäller för skolan, säkerställa att han tillämpade dessa i sin yrkesverk- samhet och förvissa sig om att han i sin verksamhet inte gav uttryck för vär- deringar oförenliga med skolans värdegrunder. 2 008 /0 9:JO1 Av egen redogörelse framgår enligt min mening att den direkta bakomliggande anledningen till att hon kallade till samtalet var en tidningsartikel i vilken ett uttalande av cite- rades. Även om avsikten inte varit att lägga detta uttalande till last måste det med hänsyn till omständigheterna ha stått klart för att kallelsen av kunde uppfattas på detta sätt. Med hänsyn emellertid till att samtalet motiverades inte endast av tidningsuttalan- dena kan jag inte göra gällande att redan genom kallelsen har ingripit mot på ett enligt tryckfrihetsförordningen otillåtet sätt. har emellertid anfört att han under mötet förhördes om sina politiska åsikter och att förhöret skedde under tvång. Han har bl.a. anfört att kulturskolechefen skulle ha framfört att det är chefens skyldighet att förvissa sig om att inga rasister finns bland personalen och det är viktigt att vi har samma värdegrund. Av den upptagning av samtalet som lämnat in framgår vidare att kulturskolechefen frågat bl.a. var han står. Av egna anteckningar framgår att hon var missnöjd med hur samtalet kom att genomföras. Hon ansåg inte att hon lyckats hålla det på en korrekt nivå. Nämnden har medgett att samtalet fått ett olyckligt förlopp. Detta har beklagats, men det har framhållits att syftet med samtalet har varit vällovligt. En arbetsledare eller en annan person i chefsställning måste iaktta stor för- siktighet när han eller hon tar upp frågor med anställda som rör deras grund- lagsskyddade fri- och rättigheter. I detta fall har i samtalet med ställts frågor om hans åsikter i politiska ställningstaganden. Förfarandet är självfallet inte godtagbart och förtjänar i detta avseende kritik. Remissvaret tyder på att det aktuella regelverket är väl känt inom nämn- dens verksamhet. Jag avslutar därför ärendet med den kritik som ligger i det sagda. Vad i övrigt framfört föranleder således inte någon åt- gärd av mig. 2 008 /0 9:JO1 En skola avslutade sitt samarbete med en skolpräst efter att denne undertecknat ett upprop mot kyrklig välsignelse av registrerade partnerskap. Fråga om yttrandefriheten hade kränkts (Dnr 1277-2006) I en anmälan till JO framförde R.A. klagomål mot Streteredsskolan i Möln- dals kommun. Klagomålen avsåg det förhållandet att rektorn på Stretereds- skolan hade avbrutit samarbetet med en skolpräst, , med hänvisning till att denne på en hemsida på Internet undertecknat ett upprop mot kyrklig väl- signelseakt för homosexuella par och att detta stred mot värdegrunden i skol- lagen. ifrågasatte om inte rektors åtgärd innefattade åsiktsförtryck och diskriminering av oliktänkande. Till anmälan fogades kopior av vissa hand- lingar. Inledningsvis inhämtade en föredragande hos JO upplysningar från rektor vid . Därefter remitterades anmälan till i för utredning och yttrande. I sitt remissvar anförde nämn- den följande. Rektor vid i har besvarat ett antal skrivelser angående det avbrutna samarbetet med T.S. genom att hänvisa till en skrivelse som inkom till barnomsorgs- och utbildningsförvaltningen (dnr 55/06 611). beslu- tar att som eget yttrande till JO uttala att man ställer sig bakom den skrivelse som rektorn upprättat. Den nämnda skrivelsen, upprättad av rektor , löd enligt föl- jande. fick jag en förfrågan från kyrkorna i om de kunde ha en gemensam person för att samarbeta med skolan. Jag svarade ja på den frågan och det blev T.S. som blev deras representant. Vi gjorde upp att han skulle komma för att ha andakt med de elever som ville ha det på sin rast. var förälder på skolan och var i den egenskapen med i brukarrådet på skolan. Titeln som skolpastor är något som vi ej har diskuterat utan den rollen har T.S. tagit sig själv. Jag vill i detta sammanhang klargöra att det inte har före- kommit något som helst anställningsförhållande. som gått sedan samarbetet startade har jag ibland fått frågan vad en präst gör på skolan. För det är ju ingen självklarhet att man har en präst på skolan. Jag har försvarat det hela med att han kommer för att de som vill skall få en möjlighet att samtala med honom. 2 008 /0 9:JO1 under dessa åren genom sin närvaro under varit en till- gång för en del elever och skall ha en eloge för detta. avbryter jag detta samarbete för det får inte finnas minsta tvivel om skolans inställning till homosexuella. har tagit klar ställning mot välsig- nelse av homosexuellt partnerskap. Mitt beslut bygger på de grundläggande värderingar som skall styra arbetet i skolan. Dessa värderingar finns i skollagens portalparagraf vilken skolans läroplan bygger på och jag citerar från läroplanen: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla män- niskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidari- tet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. I ett beslut anförde JO följande. I 2 kap. 1 § 1 regeringsformen (RF) sägs att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad yttrandefrihet, varmed avses frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsik- ter och känslor. Yttrandefriheten får enligt 2 kap. 12 § RF begränsas genom lag eller i vissa fall genom annan författning i den utsträckning som med- ges i 13 §. I den sistnämnda bestämmelsen stadgas att yttrandefriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet be- gränsas. I övrigt får begränsningar i yttrandefriheten ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. Enligt , som gäller som svensk lag, har var och en rätt till yttrandefrihet och denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentliga myndigheters inblandning och oberoende av territoriella gränser (artikel 10 punkten 1). I 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen (1985:1100) föreskrivs följande. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggan- de demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. 2 008 /0 9:JO1 läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) återfinns uttalanden om de grundlägganden värden som skolan skall förmedla. Delar härav har citerats i remissvaret. Det skydd för yttrandefriheten som regeringsformen anger är ett skydd gent- emot det allmänna. Skyddet innebär att myndigheter, till vilka räknas även bl.a. kommunala förvaltningar, inte får ingripa vare sig formellt eller infor- mellt mot en enskild för att denne använt sig av sin grundlagsfästa rätt att yttra sig i massmedier eller på annat sätt ge uttryck för sin uppfattning i en viss fråga. Verksamheten i skolan skall enligt 1 kap. 2 § tredje stycket skollagen ut- formas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. I detta ligger bl.a. att eleverna skall bibringas respekt för andra människors grundlagsfästa rättigheter såsom yttrandefriheten. gäller att den som är verksam i skolan skall särskilt verka för att aktivt motarbeta kränkande behandling och främja aktning för varje människas egenvärde. Av utredningen framgår bl.a. följande. Streteredsskolan hade ett samarbete med T.S. i hans egenskap av präst. Efter det att T.S. på en hem- sida på Internet hade undertecknat ett upprop mot kyrklig välsignelse av regi- strerade partnerskap avbröt skolan samarbetet för att, som anförts i remissva- ret, det inte får finnas minsta tvivel om skolans inställning till homosexuel- la. I remissvaret anges att beslutet bygger på de grundläggande värderingar som skall styra arbetet i skolan. Såvitt framkommit var det T.S:s undertecknande av uppropet, dvs. ställ- ningstagandet mot välsignelse av registrerade partnerskap, som fick skolan att agera. Att skolan avslutade samarbetet hade alltså ett samband med att T.S. använde sig av sin yttrandefrihet. Såsom framgår av det ovan anförda måste en enskilds grundlagsskyddade fri- och rättigheter respekteras, och de åtgärder som vidtas av det allmänna får inte ha karaktär av bestraffning eller något slags sanktion för att han eller hon har utnyttjat sin rätt. När det gäller anställningsärenden kan det dock finnas situationer där det med hänsyn till omständigheterna får anses godtagbart att vidta åtgärder mot en enskild på grund av förhållanden som har samband med att han eller hon har utnyttjat sina grundlagsfästa fri- och rättigheter (se t.ex. AD 2007 nr 20). Motsvarande måste självfallet gälla i fall som det förevaran- de där den enskilde inte är anställd, utan ställer sina tjänster till förfogande genom någon form av överenskommelse. Det kan alltså, trots att det finns en koppling till utnyttjandet av yttrande- friheten, vara försvarbart att en skola avslutar samarbetet med t.ex. en skol- präst om denne gett uttryck för sådana åsikter att det står klart att han eller 2 008 /0 9:JO1 hon i sin praktiska verksamhet inom skolan kan förväntas agera på ett sätt som står i direkt strid med den tidigare nämnda portalparagrafen i skollagen. Det skall dock framhållas att den svåra avvägning, som skolan måste göra för att nå fram till sitt ställningstagande, givetvis måste ske med den utgångs- punkten att grundlagen är överordnad annan lag och att skolan, liksom alla andra myndigheter, är skyldig att respektera grundlagens bestämmelser om yttrandefrihet. I det aktuella fallet synes skolledningen ha befarat att den omständigheten att T.S. undertecknat uppropet innebar att han hade en negativ inställning till homosexuella, eller att det i vart fall fanns risk för att det av andra uppfattades så, och att detta i sin tur kunde inverka på hans verksamhet i skolan. Enligt min mening har skolledningen inte, endast på grundval av T.S:s underteck- nande av uppropet, kunnat dra någon som helst slutsats om hur hans verk- samhet inom skolan skulle kunna påverkas. Jag menar följaktligen att rektors agerande måste anses ha innefattat en kränkning av yttrandefriheten. Med dessa uttalanden lämnar jag saken. 2 008 /0 9:JO1 handläggning av en begäran om att få ta del av allmänna handlingar (Dnr 549-2007) var anställd som handläggare vid . I en anmälan till JO klagade han bl.a. på följande. framställde han en begäran till om att få ta del av samtliga ansökningshandlingar som inkommit med anledning av att kassan hade utlyst tjänster inom ett projekt. svarade honom att han, av respekt för dem som hade sökt tjänsterna, endast kunde få ta del av namnen på dem som sökt tjäns- terna. Däremot kunde han inte få del av deras personliga ansökningshandlingar. begärde han på nytt att få ta del av samtliga handlingar. Då frå- gade tjänstemannen på varför han önskade ta del av dessa handlingar. fick han åter besked om att handlingarna inte lämnas ut av respekt för dem som sökt. Han framställde då en begäran om att beslutet skulle omprövas, men fick, trots upprepade påminnelser, inte beslutet omprövat. yttrade sig efter remiss över anmälan. fick tillfälle att kommentera remissvaret. I sitt beslut anförde JO bl.a. följande. Enligt 2 kap. 12 § tryckfrihetsförordningen (TF) skall en allmän handling som får lämnas ut som alltså inte omfattas av någon bestämmelse om sekretess på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhanda- hållas den som önskar ta del av handlingen. Av 2 kap. 13 § TF framgår att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot fastställd avgift få avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut. En sådan begäran skall behandlas skyndsamt. JO har i ett flertal beslut uttalat att besked i en utlämnandefråga normalt bör lämnas som begäran har gjorts. Någon eller några da- gars fördröjning kan dock godtas, om en sådan fördröjning är nödvändig för att myndigheten skall kunna ta ställning till om den efterfrågade handlingen är allmän och offentlig (se t.ex. JO 2003/04 s. 447). Den som får besked om att en framställning inte kan tillmötesgås fullt ut skall, enligt 15 kap. 6 § sekretesslagen (1980:100) underrättas om att han kan begära att frågan hänskjuts till myndigheten. Den enskilde skall även under- rättas om att det krävs ett beslut av myndigheten för att ett avgörande skall kunna överklagas. 2 008 /0 9:JO1 Enligt 2 kap. 14 § tredje stycket TF får en myndighet inte på grund av att någon begär att få ta del av allmän handling efterforska vem han är eller vil- ket syfte han har med sin begäran i större utsträckning än som behövs för att myndigheten skall kunna pröva om hinder föreligger mot att handlingen läm- nas ut. Handläggningen av framställan om utlämnande av allmänna handlingar Av utredningen framgår att handläggande tjänsteman vid hanteringen av J.T:s begäran kände tvekan till att lämna ut de begärda handlingarna enbart på grund av att J.T. var anställd vid och att andra anställda gett in vissa av de handlingar som efterfrågades. Det finns därför anledning att framhålla att rätten att ta del av uppgifter som finns i allmänna handlingar, som är offentliga, gäller envar. Följaktligen gäller denna rätt även den som är anställd hos den myndighet som förvarar handlingen. Den okunskap som förelegat i denna del har bidragit till att J.T. utan laglig grund blivit nekad att ta del av allmänna handlingar, trots att de var offentliga. har dessutom, vilket har konstaterats i remissvaret, åsi- dosatt sin skyldighet att underrätta J.T. om möjligheten att få frågan hänskju- ten till myndigheten för beslut och att det krävs ett sådant beslut för att ett avgörande skall kunna överklagas. Vidare har , efter det att J.T. gett uttryck för sin önskan att få beslutet omprövat, åsidosatt sin skyldighet att hänskjuta frågan till länskontoret för beslut i frå- gan. förtjänar allvarlig kritik för det inträffade. Av utredningen framgår därutöver följande. Efter att J.T. fått avslag på sin begäran om att få ta del av handlingarna begärde han på nytt besked om han fick ta del av handlingarna. Av remissvaret framgår att tjänsteresor m.m. medförde att J.T. först fick ett nytt besked i frågan, med innebörd att han fick ta del av de efterfrågade handlingarna. Beskedet innebar vidare att han skulle få kopior av handlingarna den 13 feb- ruari 2007, dvs. Det förhållandet att en begäran om handlingsutlämnande fördröjs på grund av en tjänstemans tjänsteresor eller arbetssituation i övrigt är givetvis inte acceptabelt. En myndighet måste organisera sin verksamhet på sådant sätt att den kan uppfylla de krav som följer av TF och sekretesslagen, inte minst kravet på skyndsam handläggning av framställningar om handlingsutlämnan- de. Vidare borde J.T., efter det att myndigheten fann att rätt därtill förelåg, utan onödigt dröjsmål fått ta del av handlingarna. Det var således felaktigt att 2 008 /0 9:JO1 avvakta utlämnandet av handlingarna till dess att senare hade ett ärende till J.T:s arbetsplats i . Efterforskningsförbudet i 2 kap. 14 § TF har i remissvaret anfört att det inte var oförenligt med efterforskningsförbudet i TF att fråga J.T. vilket syfte han hade med sin begä- ran, eftersom det kunde gälla sekretess för handlingarna. Efterforskningsförbudet i 2 kap. 14 § TF ger vika om det behövs för att myndigheten skall kunna pröva om handlingarna kan lämnas ut. En sådan situation föreligger om den handling som efterfrågas innehåller uppgifter som omfattas av en bestämmelse om sekretess i sekretesslagen, som medför att uppgifterna kan vara belagda med sekretess. Genom att fråga sökanden om vem han är och vilket syfte han har med handlingen, är det möjligt att en prövning i enlighet med vad som anges i tillämplig bestämmelse om sekre- tess utmynnar i att handlingen kan utlämnas till honom utan risk för att den som skyddas av sekretessen skadas. Såvitt framkommit fanns det inte någon tillämplig sekretessbestämmelse för uppgifterna i de efterfrågade ansökningshandlingarna. Det fanns således inte någon laglig grund för att utreda syftet med J.T:s be- gäran. har därför brutit mot det s.k. efterforskningsförbu- det och kan inte undgå allvarlig kritik för det. Kritik mot ett kommunalt bostadsbolag för brister i handläggningen av en begäran om att få ut allmänna handlingar; bl.a. uttalanden om skyldigheten att lämna fullföljdshänvisning (Dnr 1345-2007 och 1346-2007) och framförde i två likalydande anmälning- ar klagomål mot det kommunala bolaget i . Av anmälningarna och bifogade handlingar framgick i huvudsak följande. begärde anmälarna muntligen att få ta del av vissa handlingar hos bolaget. De upplystes om att de inte kunde få del av handling- arna. Dagen efter begärde de ytterligare en gång muntligen att få ta del av handlingar, därefter lämnades en skriftlig begäran in. Framställningen avsåg kopia av de allmänna handlingar som rör verkställande direktörens anställ- ningsavtal, löneavtal och andra till anställningen kopplade avtal, kopia av de allmänna handlingar som rör styrelseordförandes styrelsearvoden och andra 2 008 /0 9:JO1 till uppdraget kopplade avtal samt kopia av de allmänna handlingar som rör vilka entreprenörer som anlitats till . var framställningen färdigbehandlad av bolaget. Vissa delar av begäran avslogs, bl.a. med hänvisning till en inte närmare specificerad dom i ett liknande ärende hos Kammarrätten i och till att arbetet med att ta fram vissa av uppgifterna skulle vara en för stor arbets- insats. Beslutet saknade anvisning om hur det kunde överklagas. Vidare upp- gav bolaget att om ytterligare information begärdes skulle bolaget debitera exklusive moms för framtagandet. Anmälarna ifrågasatte bolagets handläggning. De uppgav också att anställda hos bolaget hade efterfrågat namn, legitimation, uppdragsgivare och vad handlingarna skulle användas till. Bolaget anmodades att göra en utredning och yttra sig över vad som hade framförts. Verkställande direktören anförde i huvudsak föl- jande. Byggebo är ett helägt kommunalt bostadsbolag. Detta innebär att Byggebo enligt 1 kap. 9 § sekretesslagen skall tillämpa de bestämmelser om allmänna handlingar som återfinns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. och har enligt sina anmälningar muntligen begärt att få ut offentliga handlingar från Byggebo men nekats detta av bolagets nyanställde tekniske chef. Begäran upprepades utan att handlingarna lämnades ut. Först sedan man skriftligen begärt handlingarna fick man ut vissa av dessa medan andra sekretess- belades av Byggebo. anmälde och Byggebo till . De handlingar som och skriftligen begärt att få ut är följande: 1.Vd anställningsavtal, löneavtal och andra till anställ- ningen kopplade avtal. 2.Styrelseordförande styrelsearvoden och andra till uppdraget kopplade avtal. 3.Kopia på allmänna handlingar som rör vilka entreprenörer som anlitats från och med 000101 070321. Därutöver begärde de en revisionsrapport angående . Av de begärda handlingarna har Byggebo lämnat ut bolagsprotokoll utvisande styrelseordförandens arvode samt revisionsrapporten. och verkar inte känna till att styrelsens arvoden fastställs av bolagsstämman och inte genom avtal. Beträffande anlitade entreprenörer har bolaget lämnat ut uppgift över de entreprenörer man har avtal med. Flertalet av dessa avtal är ramavtal tecknade av i vilken Byggebo är medlem. Byggebo saknar sammanställning över tidigare anlitade entreprenörer, men har erbjudit sig att mot ersättning upprätta en sådan förteckning. Slutligen har Byggebo inte lämnat ut handlingar rörande VD:s anställningsvillkor. Detta är enligt Byggebo helt i överensstämmelse 2 008 /0 9:JO1 med gällande praxis (se Kammarrättens i domar i mål 1063-2001 och 1933-05). och har klagat på Byggebos handläggning i följande avseenden. 1.Byggebo har inte lämnat besvärshänvisning 2.Byggebo har begärt ersättning 3.Anställda på Byggebo har frågat om namn, legitimation, uppdragsgivare och vad handlingarna skall användas till 4.Att ärendet inte handlagts skyndsamt. Nedan kommenteras klagomålen var för sig. Byggebo omfattas inte av förvaltningslagen om det ej är särskilt angivet. Vad som gäller vid överklagande i nu aktuellt hänseende finns i 15 kap. 7 § angi- vet att bestämmelserna i 2325 §§ och 30 § förvaltningslagen skall tillämpas om beslut fattas av organ som avses i 1 kap. 9 § sekretesslagen. Byggebo är således inte skyldig att lämna beslutsunderrättelse med fullföljdshänvisning (21 § förvaltningslagen). Byggebo är inte skyldig att upprätta en förteckning över tidigare entrepre- nör då sådan förteckning inte finns. Om Byggebo skall göra en genomgång och upprätta den begärda förteckningen är man berättigad till ersättning för det arbetet. Om anställd hos Byggebo begärt namn och ytterligare uppgifter för att lämna ut de begärda handlingarna har man förfarit felaktigt. Dessa uppgifter har inte varit nödvändiga för den prövning Byggebo hade att göra i detta ärende. Bolaget kommer att informera sina anställda om de bestämmelser som gäller i detta avseende. och begärde ut handlingarna och fick då omgående avslag på sin framställan. Då de vidhöll sin begä- ran och lämnade en skriftlig begäran fick de svar från bola- get varvid deras framställan delvis bifölls. Denna hand- läggning kan enligt Byggebo inte klandras för att inte ha varit skyndsam. Byggebo har i samband med att lagstiftningen infördes utbildat sin perso- nal om offentlighetsprincipen. Genom anmälan har Byggebo uppmärksam- mats på att den då lämnade informationen behöver förnyas då ny personal har kommit till och kunskaperna hos övriga förbleknat. Byggebo kommer därför att genomföra en information om innebörden av offentlighetsprincipen. Anmälarna gavs tillfälle att kommentera remissvaret men de hörde inte av sig. I ett beslut anförde JO Axberger följande. Byggebo i är enligt vad som upplysts ett av helägt bolag. Det innebär att vad som föreskrivs i tryckfrihetsför- ordningen (TF) om rätten att ta del av allmänna handlingar hos myndighet i tillämpliga delar ska gälla i bolagets verksamhet, se sekretesslagen (1980:100) 1 kap. 9 §. 2 008 /0 9:JO1 Vad som i anmälan anförts om att ärendet inte skulle ha behandlats med till- räcklig skyndsamhet föranleder inte någon kritik från min sida. Frågor om identitetsuppgifter m.m. Enligt anmälarna frågade företrädare för bolaget efter identitetsuppgifter och vad handlingarna skulle användas till i samband med att dessa begärdes ut- lämnade. Bolaget har i sitt yttrande till JO inte direkt bestritt att frågor av det slaget kan ha förekommit men konstaterat att detta i så fall varit felaktigt och att man avser att informera sina anställda om vad som gäller i detta avseende. Eftersom det svårligen låter sig utredas vad som närmare inträffat och bolaget i alla händelser har klart för sig att efterforskning av detta slag inte får före- komma i ärenden som det här aktuella, lämnar jag den delen av anmälarnas klagomål utan ytterligare utredning eller uttalanden. Underrättelse om hur beslutet kunnat överklagas JO har i tidigare ärenden uttalat att kommunala bolag lämpligen bör lämna s.k. fullföljdshänvisning, dvs. en underrättelse om hur ett avslagsbeslut kan överklagas (se JO 2002/03 s. 491). Det anfördes att en formell skyldighet att lämna en sådan upplysning enligt förvaltningslagen inte föreligger, men att det ligger i linje med utgångspunkterna för lagstiftningen att enskilda organ som har förvaltningsuppgifter analogt tillämpar förvaltningslagens bestäm- melser.