frsrdg · GV04NR1 · 2008-03-17 00:00:00 — förutsätter också att det kommer att vara en kontinuerlig dialog mellan och om projekten och finansieringen av insatserna. Tydliga och politiska prioriteringar i budgeten Nordiska ministerrådets budget uppgår till ca . beslutar om budgetramen och om samarbetets innehåll. Presidiet utser en särskild arbetsgrupp, med representanter för var och en av rådets fyra partigrupper, med uppgift att behandla ministerrådsförslaget angående kommande års budget. tillstyrkte ministerrådets budgetförslag (rekommendation nr 17/2007) efter viss justering och anförde i sitt betänkande vikten av att den nordiska budgeten är tydlig och att politiska prioriteringar lätt kan utläsas ur budgeten. Det ska framgå hur de medel som disponeras används. önskar också en stramare projektstyrning med tydliga målformuleringar. För en bredare förankring uttryckte rådet önskemål om att de olika fackministerråden kopplas in i budgetprocessen och att relevant fackministerråd diskuterar budgeten med motsvarande utskott i . De självstyrande områdena och det nordiska samarbetet Mot bakgrund av en kartläggning, De självstyrande områdena och det nordiska samarbetet, fick en arbetsgrupp i uppgift att föreslå initiativ som kan förstärka de självstyrande områdenas deltagande i det officiella nordiska samarbetet. Arbetsgruppen avslutade sitt arbete och lämnade förslag, inom ramen för , på nedanstående områden som senare antogs av samarbetsministrarna, det s.k. Ålandsdokumentet: möjlighet för de självstyrande områdena att ansluta sig till ministerrådsbeslut möjlighet för de självstyrande områdena att inneha ordförandeskap möjlighet att ställa skriftliga frågor och rekommendationer till de självstyrande områdena möjlighet för de självstyrande områdena till fullt medlemskap i enskilda institutioners och samarbetsorgans styrelser. Förslaget debatterades vid 59:e session i . En majoritet av rådet ställde sig bakom samarbetsministrarnas förslag medan den vänstersocialistiska gruppen i liksom danska delegation hade önskat ett mer långtgående förslag. Arbete pågår nu med att undersöka i vilka institutioner och styrelser de självstyrande områdena kan få egen representation. Klimatförändringarna har högsta prioritet Klimatfrågan kommer att ha högsta prioritet framåt. I synnerhet den globala uppvärmningens effekter i kräver snabba och kraftiga åtgärder. De nordiska länderna måste satsa på mera klimatforskning i de arktiska områdena. ska vara värd för FN:s globala klimatmöte som äger rum den 30 november11 . Placeringen av detta globala möte till ger en stor möjlighet att aktivt bidra med att synliggöra de nordiska värderingarna på klimatområdet. Vid session antogs en rekommendation (rekommendation nr 10/2007) angående en nordisk insats till i . Rekommendationen innehåller att antal förslag till åtgärder bl.a. rörande den folkliga förankringen och behovet av att vidareutveckla forskningssamarbetet mellan nordiska och globala forskningsmiljöer. Behovet att igångsätta projekt för att vidareutveckla nya energilösningar i syfte att minska CO2-utsläppen understryks. Även i samband med budgetbehandlingen berördes klimattoppmötet. Det globala mötet kommer att kräva medel för att nordiska projekt och insatser ska kunna realiseras. Samhällssäkerhet och den civila säkerhetssituationen i En bred och stark samhällssäkerhet är av livsviktig betydelse för medborgarnas välfärd. Samhällssäkerhet handlar bara till liten del om traditionell militär säkerhet och säkerhetspolitik. Det handlar om hot och påfrestningar som spänner över allt från kustinvasion av influensabärande fåglar till naturkatastrofer i utlandet. Ett stärkt nordiskt samarbete borde kunna leverera mervärde i hanteringen av den nya säkerhetssituationen, både konceptuellt (hotbildsanalys, planering), operativt (samordning av åtgärder för att hantera hoten) och legalt (utarbeta nya legala grunder). I rekommendation nr 5/2006 om rapport och konferens om samhällssäkerhet rekommenderas att utarbeta en rapport angående läge, utvecklingstendenser och ambitioner för de nordiska ländernas samarbete inom området samhällssäkerhet. Vidare rekommenderas att det arrangeras en konferens på temat nordiskt samarbete kring samhällssäkerhet. Vid sessionen i beslöt att avvakta nästa års meddelande från ministerrådet över rekommendationen. har därefter även diskuterat frågan om säkerhetssituationen i . Detta efter ett initiativ från delegation och efter att översänt en rekommendation i frågan. Vid ett möte beslöt presidiet att be ministerrådet om en redogörelse om den civila säkerhetssituationen i vid sessionen 2008, att civil säkerhet i och ska ingå som en del i den konferens som ministerrådet förväntas arrangera och att en analys av civil säkerhet i och ska ingå i ministerrådets rapport om samhällssäkerhet vid sessionen 2008. Nordisk samordnare för gränshinder antog en rekommendation (rekommendation nr 3/2007) till ministerrådet att verka för att det instiftas en nordisk samordnare för gränshinder. Att undanröja alla gränshinder är kanske inte möjligt men det borde kunna bli bättre. arbetade alla de nordiska länderna för den fria rörligheten i , och denna rättighet måste försvaras även . Den fria rörligheten av arbetskraft och kapital skapar den nödvändiga flexibiliteten för de nordiska länderna, som i ett globalt och europeiskt perspektiv är små öppna ekonomier med en sårbarhet för ekonomiska konjunkturer. beslöt ministerrådet att utse den tidigare samarbetsministern och diplomaten till att leda arbetet i Nordiskt gränshinderforum. ska Norrback leda Nordiskt gränshinderforum och försöka avlägsna så många hinder som möjligt. Forumet kommer att ha en stark ställning och göra en omfattande rapportering om gränshinder, föreslå förändringar och lösningar direkt till de nordiska statsministrarna. En början är att be de nordiska regeringarna att samordna lagstiftningen när det gäller nya lagar och förbättra informationen till medborgarna. Det man först ska sätta fokus på är skattefrågor och välfärdsbarriärer. Under kommande ska man även titta på pensioner, examensgiltighet, kostnaderna för telefonsamtal, reglerna för pensionsgrundande inkomst m.m. Möte mellan presidiet och de nordiska stats- och utrikesministrarna I samband med session hölls det årliga mötet mellan statsministrarna och presidiet. Frågor som diskuterades vid mötet var nordiska utmaningar i förhållande till klimatförändringar och i , det fortsatta globaliseringsarbetet, gränshinder i och slutligen nedläggningen av Nordiska utvecklingsfonden (NDF) och den vidare förvaltningen av NDF:s kapital. Traditionsenligt träffade presidiet också de nordiska utrikesministrarna under sessionen. Vid mötet diskuterades Östersjösamarbetet och utvecklingen i , Nordområdespolitiken och Rysslandssamarbetet inklusive den nordliga dimensionen, och förhållandet till . Möte mellan presidiet och de nordiska talmännen Vid sessionen ägde ett möte rum mellan rådets president, de nordiska talmännen och de nationella delegationernas ordförande. Teman för mötet var budgetramen för 2009, arbetsprogram 2008 och temaseminarier mellan fackutskotten i och samt utvecklingen av det nordiska samarbetet. Överenskommelse har träffats om att arrangera gemensamma utskottskonferenser med teman som är av stor vikt för de nordiska eller nordisk/baltiska ländernas parlamentsutskott. En första konferens om Energi och miljö med medverkan av respektive länders och organisationers miljöutskott hade ägt rum . Information om budget och arbetsprogram är ett viktigt led i förankringsprocessen, och presidiet och talmännen är överens om att ett årligt informationsmöte äger rum i samband med sessionen. Internationellt arbete och samarbete med andra organisationer kontakter och samarbete med andra interparlamentariska organisationer är, framför allt i , väl utbyggt. Medlemmar av presidiet har deltagit i parlamentariska församlings, Baltiska församlingens, interparlamentariska församlings och sessioner och hållit möten med deras presidier. På motsvarande sätt medverkar representanter för dessa organisationer regelbundet i sessioner och temamöten. är också en aktiv deltagare i Östersjösamarbetet och det arktiska samarbetet. I Östersjösamarbetet representeras de nordiska länderna av två parlamentariker från . I den arktiska parlamentarikerkommittén har en observatörsplats. Regelbundna möten äger också rum med . deltog i en av arrangerad parlamentarisk konferensen om den nordliga dimensionen i . Konferensen var en uppföljning av de tre tidigare rundabordssamtal om den nordliga dimensionen som och den parlamentariska utvidgade kommitté genomfört 20042006. Konferensen riktade sig till parlamentariska organisationer och regionala organ för regeringssamarbetet i norr samt till och kommissionen. Tema för konferensen var det nya politiska ramverket för den nordliga dimensionen vars partner är EU, , och . Ett gemensamt uttalande gjordes vid konferensen (bilaga 3) innebärande att även om man inte önskar skapa ett nytt organ ska ett forum för den nordliga dimensionen hållas . Nästa forum arrangeras med som värd. presidium har utsett en särskild rapportör för den nordliga dimensionen inklusive kontakterna med nordvästra parlamentariska församling (PANWR). I rapportörens uppgifter ingår att verka för kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom rådet rörande den nordliga dimensionen samt att utveckla samarbetet med nordvästra . Med PANWR har haft regelbundna kontakter . framförde organisationen ett förslag till stipendieprogram för parlamentariker att besöka ryska regionala lagstiftande församlingar för att bekanta sig med deras villkor och frågeställningar. Stipendieprogrammet kommer att genomföras och innefatta besök i , , och . Vid sessionen i undertecknades en överenskommelse mellan nordvästra parlamentariska församling och av de två organisationernas presidenter. Avtalet om fortsatt utveckling av samarbetet mellan de två regionerna berörde samarbete inom en rad områden som t.ex. miljö, matproduktion, telekommunikation, innovation, forskning, turism, hälsa och välfärd. Rådet ska också utveckla sitt parlamentariska samarbete med såväl med statsduman som med federationsrådet samt med parlamentariska församlingen för Oberoende staters samvälde (CIS IPA). Rådet strävar också efter att vidareutveckla samarbetet med inom ramen för det parlamentariska Östersjösamarbetet. I samband med session mötte presidiet representanter för det ryska federationsrådet och statsduman. Det överordnade temat för mötet var möjliga samarbetsfrågor och samarbetsformer. deltog i den 3:e parlamentariska i , , . Tema för konferensen var miljö, hälsa och klimat. Andra frågor som berördes var infrastruktur med särskild tonvikt på förbindelser på tvärs i öst och väst. Konferensen resulterade i en gemensam resolution (bilaga 4). möttes presidierna för och till ett möte för att värdera samarbetets former och resultat och för att diskutera och anta nya gemensamma riktlinjer för samarbetet 2008. Frågor av politiskt intresse som togs upp till diskussion var cyberkriminalitet och IT-säkerhet, samt energisäkerhet. Vidare diskuterades uppföljningen av den nordliga dimensionen, samarbetet i och vidareutvecklingen av kontakterna med . arrangerade tillsammans med ett seminarium, The role of politicians in changing societies, för politiker från . Seminariet ägde rum i och såväl parlamentet som oppositionspartierna deltog i seminariet. Syftet var att få till stånd en dialog mellan det officiellt valda parlamentet i och oppositionen. Ett uppföljningsseminarium planeras äga rum i . Många organisationer är verksamma i närområden. För är det angeläget att verka för en koordinering av ambitioner och åtgärder så att den samlade effekten av arbetet blir så effektiv som möjligt. Att möta förändringar diskussion om det nordiska samarbetets framtid Vid presidiets sista möte för året diskuterades det nordiska samarbetet och utifrån ett antal frågor som hade ställts av rådets nya direktör . Under diskussionen framkom inga förslag på stora organisationsförändringar. Rådet bör bättre utnyttja de instrument som ger. Koncensusprincipen bör bibehållas med tanke på att det nordiska samarbetet inte är överstatligt. Dock ansåg presidiet att man kan överväga om opting out vore en möjlighet när ett land motsätter sig ett förslag. Presidiet ansåg också att kan vara mer krävande och mer policydrivande i förhållande till . Rådets verksamhet ska vara i och närområde, och rådet ska vara en central regional aktör. Avslutningsvis konkluderades att rådet bör fokusera och följa upp. program , Att möta förändringar, följer till stor del de prioriteringar som gjordes i programmet och visar på rådets vilja att prioritera långsiktigt och följa upp. Samarbetet syftar till att främja politisk, ekonomisk, miljömässig, social och annan utveckling i och norra . Tillsammans med de nordiska regeringarna vill arbeta med frågor som skapar mervärde för de enskilda länderna och deras medborgare. Inom kultur- och utbildningsutskottets område behandlas frågor om allmän kultur och konst, ett mångkulturellt och multietniskt , film och medier, språk, idrott, barn- och ungdomskultur samt och frivilligsektorn. Dessutom behandlas utbildning, undervisning och forskning. Medlemmar i utskottet har varit (), () och () samt () som var utskottets ordförande. Utskottets har i en fortsatt nära dialog med ministerrådet följt arbetet med en strukturreform av det nordiska kultursamarbetet. Den nya strukturen trädde i kraft med rullande handlingsplaner, vilket innebär stora förändringar. Flera nordiska institutioner har lagts ned, vilket frigjort medel för tidsbundna, tematiserade, program. Ett brett program för mobilitets- och residensverksamhet har utvecklats liksom även ett program för dataspel för barn och unga som lades ned , samt ett för stöd till konstsamarbete i . Ett kontakt- och administrationscentrum (Kulturkontakt Nord) för programmen upprättas på i . Medel har därmed kunnat omfördelades bl.a. till de fem nordiska husen i , , , och som får tillskott för en utökad verksamhet. Hanteringen av har förlagts till Hus på . Ungdomsportalen har överförts till i . Kulturforum med temat litteratursamarbete har hållits med gott resultat. Utskottets arbetsgrupp har fortsatt sitt arbete och följt hur strukturreformen utvecklats i direkt dialog med . Svensk medlem i gruppen var . I likhet har kulturutskottet haft ett dialogmöte med de nordiska kulturministrarna i samband med sessionen. Vid mötet diskuterades bl.a. det fortsatta kulturarbetet inom den nya strukturen. Vid ett extra utskottsmöte på i fick utskottet direkt information från Kulturkontakt Nord om situationen och arbetet vid centret, vilket utskottet fann till största delen vara en positiv utveckling. kommer utskottet att följa upp detta arbete med att möta och få information direkt från brukare av projekt och program. Som ett resultat av diskussioner i utskottets arbetsgrupp om kultur lade en finsk rådsmedlem fram ett förslag, En kulturell skolväska, i linje med Comenius, om ett samarbete mellan gymnasieskolor i olika nordiska länder med elevutväxling som syftar till att genomföra projekt med drama och musik. Utskottet ansåg detta vara ett intressant förslag som kan fortsatt diskuteras i den tillsatta arbetsgruppen Kultur i skolan. Utskottet har följt Nordiska ministerrådets nya strategi för forskning och utbildning för 20082010. Strategin innefattar målet att ska vara en föregångsregion för forskning och utveckling med tonvikt på utveckling av mänskliga resurser. Särskild vikt ska läggas vid närområden, och satsningen på utbildning och forskning ska främja ländernas konkurrensförmåga i en globaliserad värld. Syftet med strategin är att den ska vara grunden för olika verksamheter, ange riktlinjer och vara framåtblickande. Utskottet är enigt med ministerrådet om strategin och menar att ska utgöra ett sammanhängande och dynamiskt utbildnings- och forskningsområde. Men utskottet pekar också på vikten av att säkra en hög nivå på utbildningarna och uppmanar till att hålla fokus på internationella komparativa undersökningar och diskutera utbildningskvalitet. Utskottet har också framhållit vikten av den nordiska språkförståelsen, att arktisk forskning kan användas som pilotområde. Utskottet efterfrågar en gemensam nordisk forskning om samspelet mellan kultur och näringsliv och att strukturella hinder för ökat nordiskt forskningssamarbete avskaffas (rekommendation 11/2007). för utbildning och forskning hade tillsatt en expertgrupp med uppgift att föreslå en strategi för eScience. Arbetsgruppen avslutade arbetet . Strategin kallas Nordic eScience-Research, Education and . Förslaget ingår som en del av ministerrådets förslag om ny strategi för forskning och utbildning. I den treåriga strategin för utbildnings- och forskningsområdet finns ett avsnitt om informationsteknologi för vilket tre mål har satts upp, ett av målen är att främja eScience som flaggskepp för . Arbetsgruppen menar att det finns ett program som ett färdigt system med expertis i tvärvetenskapliga forskningsgrupper, vilket skulle betyda att kan bli en världsledande aktör med världsledande forskning. skulle därmed få en ökad attraktionskraft i den globala forskningsvärlden inom eScience, menar gruppen. Kultur- och utbildningsutskottet kommer att följa planerna med intresse och avvaktar det vidare arbetet. Programverksamheten för Nordplus samlas i ett Nordplus Ramprogram för 20082011 som även öppnas för deltagare från de baltiska länderna. Sektorsprogrammen Nordplus Junior, Nordplus Vuxen och Nordplus Högre utbildning förs samman i ramprogrammet. Nordplus Språk har fått mer öronmärkta medel för samarbete och mobilitetsaktiviteter på grundskolenivå. Mittengruppen i rådet väckte ett medlemsförslag om att resa frågan med de nordiska forskningsministrarna om att avlägsna strukturella hinder för ökat nordiskt forskningssamarbete för större harmonisering samt att öppna de nationella forskningsprogrammen för forskare från andra nordiska länder. Utskottet stödde förslaget och anser det viktigt att problemen löses på ett smidigt sätt. rekommenderade ministerrådet att etablera en dialog med de nationella forskningsråden om strukturella ändringar för ett ökat nordiskt forskningssamarbete (rekommendation 12/2007). Utskottet hade lagt fram ett utskottsförslag, som initierats av , om nordiskt samarbete om små hantverksfack/kulturfack. Bakgrunden till förslaget var att många små hantverksyrken är hotade på grund av alltför få yrkesutövare, vilket även innebär svårigheter att upprätthålla de nödvändiga utbildningarna i de enskilda nordiska länderna. De små hantverksyrkena utgör även en del av det immateriella kulturarvet och ambitionen bör vara att utveckla ett nordiskt utbildningssamarbete för dessa yrken, eventuellt i samarbete med de baltiska länderna. Rådet beslöt vid sessionen i att rekommendera att göra en utredning om de små hantverksyrkenas situation i och möjligheten att etablera ett nordiskt utbildningssamarbete på detta område (rekommendation 13/2007). De nordiska husen i och Som ett led i arbetet med frågan om verksamheten i de nordiska husen besökte utskottet i samband med sommarmötet i Nuuk och hus i . De båda nordiska husen är väl fungerande och har båda en stor och livlig verksamhet. I Nuuk fick utskottet en utförlig och intressant information om skolväsende och forskningssituation. Forskningen på är växande och möter ett stadigt ökande internationellt intresse mot bakgrund av klimatförändringen. Utskottet fick också kunskap om de speciella problem som finns på på skolområdet på grund av bristande kunskaper hos eleverna i undervisningsspråket danska. För att uppnå en bättre förankring i parlamenten inbjuds de motsvarande nationella utskotten regelbundet till kultur- och utbildningsutskottens möten, i det land mötet hålls i, för en ömsesidig information. Utskottet informeras även med aktuella rapporter om arbetet i de nationella kultur- respektive utbildningsutskotten. Övriga frågor som diskuterats i utskottet är deklarationen om nordisk språkpolitik, grannlands-tv efter digitaliseringen, Nordplus-programmen och frivilligsektorn. Därutöver har nordiska folkhögskolor och vuxnas lärande diskuterats. Stadgeändringar i stöddes av utskottet. Utskottet har också deltagit i diskussionerna om globaliseringsinitiativen. har orienterat utskottet om arbetet i fonden. Utskottet har också haft möten med Baltiska församlingens kultur- och utbildningsutskott. kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt Kultur och hälsa och Kultur och näring. Nordiska ministerrådets kulturreform kommer fortsatt att bevakas, och nya initiativ kommer att tas av utskottet inom denna sektor. Uppföljning kommer att ske av deklaration om värn och främjande av mångfald av kulturuttryck och av meddelande om strategi för kulturområdet. En arbetsgrupp inom utskottet kommer att arbeta med Kultur i skolan. Utskottet kommer också att arbeta med frågorna om grannlands-tv och frågan om upphovsrättigheter, uppföljning av globaliseringsinitiativet och strategin för forskning och utbildningsområdet. Språk och språkpolitik är centralt och följs och diskuteras ständigt av utskottet. Utbildning och forskning liksom innovation är likaså intressant ur ett globaliseringsperspektiv och kommer att ha en plats i utskottets arbete även . behandlar frågor som rör välfärds- och trygghetssystem, social- och hälsovård, handikapp, alkohol och narkotika. Utskottet hanterar även ärenden rörande familjepolitik, barn och ungas situation samt bostadspolitik. Svenska medlemmar har varit (), vice ordförande, () och (). Utskottet har koncentrerat sitt arbete kring psykiatri i , hälsa och livskvalitet, bioteknologi, gränshinder på social- och hälsoområdet samt sjukvårdsfrågor. Utskottet besökte i syfte att informera sig om spridningen av hiv/aids och multiresistent tuberkulos i denna region. Den nordiska välfärdsmodellen kopplat till rapporten som global vinnarregion är också ett område som utskottet arbetat vidare med . har arbetat med att kartlägga den psykiska ohälsan i de nordiska länderna. Utskottet har bl.a. gjort ett antal studiebesök på olika institutioner och träffat experter på psykiatriområdet för att få en så bred bild som möjligt om dessa komplexa frågor. Detta arbete utmynnade i en rekommendation om hur ett samarbete mellan de nordiska länderna inom psykiatrin skulle kunna utformas (framställning nr 5/2007). Utskottet vill att utarbetar och ansvarar för en nordisk strategi för psykiatriområdet som kan skapa ett mervärde genom att utgöra en ram för utbyte och samarbete mellan de nordiska länderna. Bland annat ska strategin innehålla ökade insatser inom både skolan och vården. Ett ökat forskningssamarbete samt kompetensutveckling och utbildning inom psykiatrivården är också viktiga delar i det gemensamma nordiska arbetet. ska en nordisk konferens för brukare, anhöriga, vårdpersonal och beslutsfattare genomföras. Strategin föreslås även innehålla en nordisk nollvision, vilken innebär att ingen med psykisk ohälsa som varit i kontakt med psykiatrivården ska kunna skada sig själv eller annan på grund av att denne avvisats eller tappats bort av psykiatrivården. Strategin ska enligt rekommendationen presenteras . I syfte att följa upp ett medlemsförslag om bekämpning av hiv/aids och multiresistent tuberkulos i (rekommendation nr 16/2006) beslutade välfärdsutskottet att sommarmötet skulle förläggas till /. I besöktes och för en orientering om situationen på hälso- och socialområdet i regionen. I träffade utskottet inledningsvis representanter för den regionala duman. Resan gick sedan vidare till ett center för förebyggande och bekämpande av tuberkulos samt till ett större fängelse där utskottet fick en orientering om problemen med aids och smittsamma sjukdomar och vilka behandlingsformer som kunde erbjudas. Det framkom att situationen i regionen har förbättrats , men vad som krävs är bl.a. resurser till en uppbyggnad av långsiktig kompetens på social- och hälsoområdet.