frsrdg · GV04RB1 · 2008-02-07 00:00:00 — Se även nettning. Sammanställning av ett lands ekonomiska transaktioner med utlandet. Består av bytesbalans och kapitalbalans och summan är alltid noll, det vill säga betalningarna är i balans. Se även bytesbalans och kapitalbalans. Konton, regler och datasystem som behövs för att genomföra betalningar och att överföra värdepapper mellan olika aktörer. Centralbankernas bank med inlåning och utlåning till dessa. Ägs av 55 centralbanker, inklusive . Det sammanlagda värdet av de varor och tjänster för slutlig användning som produceras i ett land . Sammanställning som visar ett lands transaktioner med utlandet när det gäller handel med varor och tjänster, löner, avkastning på kapital samt löpande transfereringar som till exempel bidrag till EU. Bytesbalansen är en del av betalningsbalansen. Ansvarar för att ge ut sedlar och fungerar som bankernas bank. Ansvarar också för penningpolitiken, det vill säga ändrar räntan för att bevara värdet på pengar. I andra länder kan centralbanker också ha andra uppgifter, till exempel ansvara för den finansiella tillsynen eller förvalta statsskulden. Avräkning av säljares och köpares betalningar till varandra. Lån från en bankdag till nästa som bankerna eller andra finansinstitut ger varandra. Bankerna kan också låna eller placera i på . Den marknad där framför allt banker kan placera och låna från till nästa . Ränta som marknadens aktörer betalar eller får om de lånar eller placerar från till nästa. Dagslåneräntan är den kortaste marknadsräntan. Mått på hur känsligt värdet på ett räntebärande värdepapper är för förändringar i räntenivån. Ju högre duration, desto känsligare värde. Anger hur många procent priset på värdepappret ändras om räntan stiger med en procentenhet. Gemensam centralbank för de femton medlemsländer i EU som har infört euron som valuta. Bankens uppgift är att sköta penningpolitiken för dessa länder och se till att inflationen blir låg. Samrådsorgan inom () som består av alla EU:s centralbankschefer (även de som inte infört euron) och ECB:s ordförande och vice ordförande. ECBS, Europeiska centralbankssystemet Består av ECB och de 27 nationella centralbankerna i EU-länderna. Organ inom Europeiska unionens råd som består av EU:s finans- och ekonomiministrar. utarbetar och antar de, tillsammans med , Europeiska unionens budget om . EFK, EU:s ekonomiska och finansiella kommitté Rådgivande organ till Ekofin och Europeiska kommissionen. Följer bland annat den ekonomiska och finansiella utvecklingen i EU och euroområdet samt granskar medlemsländernas stabilitets- och konvergensprogram. EMU, Ekonomiska och monetära unionen Samarbete för att samordna medlemsländernas ekonomiska politik och upprätta en valutaunion med gemensam valuta (euro), gemensam centralbank () samt gemensam valuta- och penningpolitik. Alla EU:s medlemsländer är med i , men några av länderna, däribland , har inte infört den gemensamma valutan och därför inte gemensam penningpolitik. ERM2, EU:s växelkursmekanism Mekanism genom vilken EU-länder som inte infört den gemensamma valutan kan knyta sina valutor till euron. Varje valuta får en centralkurs till euron med ett band omkring inom vilket valutakursen får variera. Det normala variationsbandet från centralkursen är plus eller minus . Valuta i de EU-länder som har infört gemensam valuta och som för en gemensam penningpolitik under ledning av (). Marknader där finansiella tillgångar köps och säljs. De finansiella marknaderna i är aktie-, ränte- och valutamarknaden. Består av banker och andra företag, marknadsplatser och infrastruktur med lagar och regler. Via detta system ska människor kunna betala, spara pengar som andra kan låna och få hjälp att hantera risker som kan uppstå på de finansiella marknaderna. Statlig myndighet med uppgift att övervaka verksamheten för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondkommissionärer, fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser, clearingorganisationer och försäkringsförmedlare. som bereder ärenden i ekonomiska frågor, bland annat om verksamhet och om statsbudgeten. reserv av guld och värdepapper i utländsk valuta som förvaltas av . Denna buffert kan användas för att försvara värdet på den svenska kronan och för att ge nödkrediter till solventa banker som får problem. G10, Group of Ten eller Tiogruppen Forum för internationellt ekonomiskt samarbete. Består namnet till trots av elva länder: , , , , , , , , , och . Spelar en aktiv roll i BIS-arbetet med att utveckla finansiella normer och standarder. Se BIS, . Den del av bytesbalansen som visar värdet av ett lands export och import av varor. Om landet exporterar mer än det importerar uppstår ett överskott och vice versa. Organ som verkar för att det globala finansiella systemet är stabilt och att det inte uppstår internationella kriser. Analyserar den ekonomiska utvecklingen i de drygt 180 medlemsländerna, övervakar den ekonomiska och finansiella stabiliteten i olika regioner samt lånar ut pengar. Allmänna prisökningar som gör att pengarnas värde minskar, det vill säga man kan köpa färre varor och tjänster för samma mängd pengar. Motsatsen är deflation. Finns flera olika mått: Konsumentprisindex (KPI) Genomsnittlig prisutveckling för den privata konsumtionen. Underliggande inflation (KPIX) KPI exklusive hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP) Ett harmoniserat index som används inom EU. Utgörs av KPI exklusive räntekostnader för egnahem, bostadsrättsavgift, lotteri, tips och toto med mera. HIKP innehåller även vissa kostnader som inte ingår i KPI, till exempel barnomsorgsavgifter. Mäter relationen mellan avkastningen på en portfölj i förhållande till index och dess aktiva risk för att visa om aktiv förvaltning varit lönsam. En kvot över noll visar att förvaltningen varit lönsam. Statlig garanti för konton i banker och andra finansiella institut med kortare uppsägningstid än en månad. Om institutet går i konkurs betalar staten ut per kund och institut. Genomsnittlig prisutveckling för den privata konsumtionen. Mäts av () . använder KPI som ett av flera mått på inflation. Ränte- eller valutatransaktioner som en centralbank gör för att påverka räntor eller valutor, med andra ord transaktioner med penning- eller valutapolitiskt syfte. Den del av kreditmarknaden som avser lån och placeringar med kortare löptid än . Att ändra räntan för att påverka inflationen. Tillstånd där priserna på varor och tjänster ökar endast måttligt eller inte alls. Enligt definition innebär prisstabilitet att inflationen, mätt med konsumentprisindex, begränsas till . En intäktskälla för banker som främst består av de provisioner banker tjänar när de handlar med värdepapper för kunders räkning. Ett återköpsavtal som liknar ett kortfristigt lån. lånar ut pengar genom att köpa värdepapper av bankerna. åtar sig att sälja tillbaka dessa värdepapper vid ett bestämt datum för ett något högre belopp. Marknadsaktörerna kallar återköp av värdepapper för en omvänd repa. får alltså tillbaka pengarna, och värdepapperet återgår till den ursprungliga ägaren. Reporna utförs vanligtvis . Från engelskans repurchase agreement. viktigaste styrränta genom vilken kan styra de korta marknadsräntorna med avsikt att påverka inflationen. Motsvarar prisskillnaden mellan försäljning och återköp av en repa. Bankerna betalar reporänta när de lånar pengar i via repotransaktioner. Sex ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige. Direktionen ansvarar för verksamhet och fattar beslut om penningpolitiken, frågor om finansiell stabilitet, marknadsoperationer och betalningsväsende. Riksbanksfullmäktige består av elva ledamöter och lika många suppleanter. Utses av och har samma mandatperiod som riksdagsledamöterna. Utser i sin tur de sex ledamöterna i direktion, följer upp verksamhet samt beslutar bland annat om utformningen av sedlar och mynt. I lagen (1988:1385) om riksbank fastställs arbetsuppgifter. Centralt betalningssystem som hanterar betalningar till och från bankernas konton hos . fungerar som bankernas bank för betalningar i svenska kronor. En intäktskälla för banker som består av skillnaden mellan vad de tar in i ränta på utlånade pengar och vad de betalar i form av sparränta. Risken för att värdet på statspapper sjunker eller stiger till följd av att marknadsräntorna ändras. Kallas även kursrisk. Central förvaltningsmyndighet för den officiella statistiken och för annan statlig statistik i . Test för att bedöma känsligheten för en oväntad händelse. Till exempel testar motståndskraften i de svenska bankerna för händelser som inte är särskilt sannolika men som trots allt skulle kunna inträffa. De räntor som bestämmer för in- och utlåning till banksystemet och som används för penningpolitiska ändamål. SWIFT driver ett datorbaserat system för internationell betalningsförmedling via teleförbindelser, vilket innebär stor snabbhet och hög säkerhet. Brukar oftast användas som samlingsnamn på priser på aktier och fastigheter. Det kan även gälla priser på andra tillgångar på de finansiella marknaderna. Mått på inflation som inte tar hänsyn till mer tillfälliga effekter. Ett exempel är KPIX, som är utvecklingen av KPI exklusive påverkan från hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter och subventioner. När en centralbank köper eller säljer valuta på valutamarknaden i syfte att påverka den egna växelkursen. Åtgärder som en centralbank gör för att påverka den egna växelkursen mot andra valutor. Kallas också växelkurspolitik. I beslutar regeringen om det ska vara rörlig eller fast kurs. har sedan till uppgift att sköta den dagliga politiken. Se guld- och valutareserv. Value at Risk, VaR Riskbegrepp inom ekonomi och finans som bland annat anger storleken på det riskerade beloppet hos en investering med en viss sannolikhet och över . Används av investerare för att mäta risken hos en specifik tillgång eller hos en portfölj av tillgångar. Uttryck för rörelse i olika priser och räntor. Hög volatilitet i till exempel en aktie betyder snabba och stora svängningar i en akties börskurs. Central värdepappersförvarare och clearingorganisation som handlägger olika rutiner inom värdepappersområdet samt står under tillsyn av . Överstatlig institution som ägs av 185 medlemsländer och har som uppgift att stödja utvecklingen i fattiga länder genom fördelaktiga lån och tekniskt bistånd. Det pris till vilket en valuta kan växlas mot en annan, det vill säga värdeförhållandet mellan två valutor. Kallas också valutakurs. Fast växelkurs Ett system där växelkursen hålls på en bestämd nivå mot en eller flera valutor. Antingen knyter ett land ensidigt sin valuta till en annan eller samarbetar flera länder i ett växelkurssystem. Rörlig eller flytande växelkurs Värdet på valutan bestäms av marknaden och av utbud och efterfrågan på till exempel svenska kronor.