frsrdg · GV04RRS10 · 2008-02-20 00:00:00 — Omfattningen av dessa insatser varierar från granskning till granskning beroende på ämnet och hur uppmärksammad rapporten blivit. Som ett resultat av slutsatserna från arbetet med uppföljningsrapporten (se ovan) har lagt ökad vikt vid att aktivt kommunicera iakttagelser från genomförda granskningar. Vid ett flertal tillfällen har därför deltagit vid konferenser och seminarier där resultatet av granskningar presenterats eller utgjort underlag för diskussion. Till exempel presenterade vid vattenkraftdammar (RiR 2007:9) för en bredare publik . Andra exempel på granskningar som presenteras på detta sätt är Den största affären i livet tillsyn över fastighetsmäklare och konsumenternas möjlighet till tvistelösning (RiR 2007:7) och och samhällsuppdraget (2007:15). Granskningen av den interna kontrollen i Sidas bistånd (RiR 2007:20) är ett annat exempel på en rapport som föranlett relativt stora kommunikationsinsatser efter publicering. Riksrevisorerna har också i flera fall besökt utskott för att redovisa iakttagelser från granskningen. Redovisningen av kostnader för efterarbete utgår från nedlagda kostnader efter publiceringsdatum. Som framgår finns en ökande trend i utfallet, vilket ligger i linje med den ökade uppmärksamhet som granskningarna har fått och med den uttalade ambitionen att öka kommunikationsinsatserna efter publicering. Styrelsens sekretariat biträder styrelsen bland annat genom att utforma de förslag till framställningar och redogörelser från styrelsen till som granskningsrapporter föranleder. Även denna verksamhet är en viktig del i myndighetens kommunikation av revisionens resultat. Uppgifter om antalet framställningar och redogörelser från styrelsen redovisas under avsnittet Styrelsen. Övrig avrapportering årlig revision Inom ramen för årlig revision är det i flera fall möjligt att identifiera riskområden som är gemensamma för flera myndigheter. Det är då ofta mer effektivt att genomföra revisionsinsatser utifrån ett gemensamt granskningsprogram. Resultatet av granskningarna avrapporteras till respektive myndighet. Det kan också vara befogat att göra en gemensam avrapportering av resultatet. lämnade en skrivelse till regeringen/med en sammanfattning av gjorda iakttagelser vid granskning av rutiner för studentregistrering och redovisning av återrapporteringskrav hos universitet och högskolor. En viktig uppgift för har varit och är att öka kommunikationen av våra resultat och om revisionens roll i förvaltningen. Bland annat har den årliga rapporten bidragit med att uppmärksamma centrala frågor inom statsförvaltningen. Uppföljningsrapporten har fäst uppmärksamheten på problem som iakttagits i granskningen men som ännu inte åtgärdats av regeringen och utgör därigenom en drivkraft för effektivisering utöver vad som följer av varje enskild granskningsrapport. Styrelsens behandling av granskningarna prövar fritt vilka beslut bör överväga med anledning av riksrevisorernas iakttagelser och rekommendationer. Styrelsen har initiativrätt till genom att den beslutar om framställningar (med förslag till riksdagsbeslut) och redogörelser (information till ). Styrelsen har slutbehandlat 25 av effektivitetsrevisionens granskningar.17 I 22 fall har styrelsen utnyttjat sin initiativrätt och överlämnat ärendet till . Av de 22 initiativen hade 14 formen av framställning. Övriga 8 hade formen av en redogörelse. Styrelsen lade tre granskningar till handlingarna. De granskningsrapporter som publicerades kommer styrelsen att ta slutlig ställning till . styrelses behandling av granskningarna 20052007 Styrelsen har haft tio ordinarie sammanträden . Inför styrelsens möten hålls vid behov presidiemöten. Riksrevisorerna deltar i såväl styrelsens som presidiets möten. genomförde styrelsen ett internatsammanträde i . Vid internatet diskuterades styrelsens arbetsformer och erfarenheter från . Därutöver informerade riksrevisorerna styrelsen bland annat om arbetet med granskningsplanen . Presidiet deltog i ett symposium i med anledning av att brittiska firade 150-årsjubileum. Styrelsen har i övrigt fullgjort de författningsenliga uppgifter som åligger den. Styrelsen har således till överlämnat revisionsberättelserna över granskningarna av , Stiftelsen och årsredovisningen för staten. Därutöver har styrelsen beslutat om årsredovisning samt förslag till anslag på statsbudgeten för . Slutligen har styrelsen till överlämnat årliga rapport . Enligt lag (2002:1023) med instruktion för ska vid finnas ett vetenskapligt råd. Rådet är ett rådgivande organ till riksrevisorerna, i första hand med inriktning mot mer strategiska frågor. Rådet har sammanträtt . Diskussionen vid mötena har bland annat rörtgranskningsrapporter och förstudier från effektivitetsrevisionen, samt årliga rapport. har förändring i rådets sammansättning skett. Ledamöter har varit: , professor, (avliden ). , docent, i . , professor, . , professor, . , professor, . , professor, . , professor, . ska enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag redovisa de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Redovisningen ska innehålla en analys och en bedömning av hur de vidtagna åtgärderna sammantaget har bidragit till att nå verksamhetens mål. vidtog ett antal åtgärder för att verksamheten skulle kunna nå uppställda mål. inledde ett arbete med både ledar- och kompetensförsörjning. Metoder för att kartlägga verksamhetens kompetensbehov och för kompetensväxling har också utvecklats. Utöver rekrytering anlitades extern kompetens för att täcka kompetensbehovet. Insatser för kompetensutveckling och kompetensutbyte har även genomförts. Kartläggning, ledarförsörjning, rekrytering och kompetensväxling inleddes utvecklingen av metoder och verktyg för kompetenskartläggning. Syftet med kompetenskartläggningen är att skapa ett planeringsstöd både kort- och långsiktigt. Arbetet med metoder för medarbetarsamtal och individuella utvecklingsplaner som inleddes fortsatte även . utvecklades verktyg och metoder för ledarskapsförsörjning. Metoden omfattar identifiering av ledarämnen, introduktion av nya chefer, ledarutvecklingsprogram för befintliga chefer, karriärplanering samt utveckling av andra ledarbefattningar. Dessutom startades ett ledarutvecklingsprogram. Ledarförsörjningsarbetet syftar till att skapa förutsättningar för ett gott ledarskap och därigenom en effektiv verksamhet. har haft med relativt hög personalomsättning. Rekryteringar har skett för att upprätthålla nivån på den kompetens som behövs för att uppnå verksamhetens mål. För att attrahera och nyanställa personal deltog vid universitetens och högskolornas arbetsmarknadsdagar. ambition med kompetenskartläggning, medarbetarsamtal och individuella utvecklingsplaner samt ledarförsörjning och -utveckling är även att öka organisationens attraktionskraft och att minska personalomsättningen inom vissa grupper. En kompetensväxling vid kommunikationsfunktionen inleddes som kommer att avslutas . nyanställda erbjuds en introduktionsutbildning som är gemensam för hela myndigheten. För medarbetare inom årlig revision finns ett femårigt utbildningsprogram. Utbildningen för effektivitetsrevisionens medarbetare är inriktad mot de strategiskt viktiga kunskaper som krävs inom effektivitetsrevisionens verksamhet. genomförde kurser enligt den femåriga utbildningstrappa som arrangeras . I utbildningen finns två prov inlagda, ett yrkeserfarenhet varvad med utbildning och ett . Utbildningen ska motsvara den som ges för revisorer inom privat sektor, men med fokus på det regelverk som gäller statlig verksamhet. Utbildningen syftar till att säkerställa att revisorer inom årlig revision har tillräckliga teoretiska kunskaper för att utföra revision inom statlig verksamhet och förmåga att i praktiken tillämpa sådana kunskaper i arbetet. Provverksamheten genomfördes liksom tidigare i samarbete med . godkändes tre av de sju revisorer som genomförde Prov 1 respektive två av de fyra som genomförde Prov 2. Sedan utbildningen startade hade 70 revisorer godkänts i Prov 1 vid utgången av 2007. Av dessa har 30 revisorer även klarat prov 2. Kompetenskrav för ansvariga revisorer Ansvariga revisorer har ett delegerat ansvar i organisationen för vart och ett av den årliga revisionens uppdrag, vilket innebär att de ansvarar för revisionsarbetet och för att underteckna revisionsberättelser och revisorsintyg. Vid utgången av 2007 hade 50 ansvariga revisorer som uppfyller de interna kompetenskraven. har utbildningar för effektivitetsrevisorer genomförts baserade på fastställda kompetensprofiler som omfattar personlig, kommunikativ, strategisk samt yrkesteknisk kompetens. Utbildningen består av tre nivåer: grundutbildning, fortsättningsutbildning samt reflektion, träning, seminarier, studieteknik och internationellt utbyte. Tonvikten för utbildningarna ligger på utredningsmetodik, projektarbete och omvärldsanalys. Därutöver genomfördes ett tiotal seminarier med externa experter och forskare, för att tillföra fördjupade kunskaper inom bland annat styrning, effektivitet, ansvarsfrågor och internationellt arbete. praktiserade dessutom ett par effektivitetsrevisorer vid finansutskottet . Internt kompetensutbyte och utnyttjande av extern kompetens En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den samlade kompetensen i de två revisionsgrenarna årlig revision respektive effektivitetsrevision på bästa sätt. stärker den egna kompetensen på ytterligare två sätt dels genom samarbete med universitet, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. Samverkan mellanverksamhetsgrenarna syftar till ett effektivtutnyttjande av myndighetens resurser och till att utveckla medarbetarnas kompetens.Effektivitetsrevisorerdeltar i den årliga revisionen av myndigheternas resultatredovisningar och i andra insatser. Årliga revisorer deltar när så är lämpligt i effektivitetsgranskningar. Möjligheter till kompetensutveckling tas också till vara närmedarbetare deltar i internationella utvecklingssamarbete. De internationella kontakterna i övrigt, bland annat inom ramen för INTOSAI, utnyttjas för omvärldsbevakning och kompetensutveckling utifrån granskningsverksamhetens behov. inledde 2007 ett samarbete med och avseende områdesbevakning och stöd till revisionsverksamheten. Syftet med samarbetet är att få tillgång till aktuell och relevant kunskap och kompetens inom universiteten relaterat till områden där granskningar planeras eller genomförs. Då kompetens saknas inom organisationen, särskilt när behovet av viss kompetens är tidsbegränsat, väljer att anlita konsulter. Kompetensförstärkning från konsulter utnyttjas inte bara inom revisionsverksamhet, utan även för utbildningsinsatser och inom administration. Externt kompetensstöd utnyttjades till en kostnad av . Detta är en ökning jämfört med föregående år. Externt kompetensstöd inom kärnverksamheterna inklusive övrig avrapportering och kompetensutveckling uppgick till och administration och ledning till . Denna ökning av kostnaderna för extern kompetens är ett resultat av den medvetna satsningen från sida att tillförsäkra sig bästa möjliga kompetens inom olika områden. Anställda (exklusive tjänstlediga) var 320 personer (exklusive tjänstlediga) anställda vid . Antalet anställda var 310. Ökningen beror på att antalet tjänstlediga minskade och ersattes med nyrekryterade . Med anledning av beslut om en ny kommunikationsstrategi, genomfördes en kompetensväxling med stöd av Trygghetsstiftelsen18. Av total sjukfrånvaro avser: Andel långtidssjuka () Andelen långtidssjuka av total ordinarie arbetstid20 Den totala sjukfrånvaron var i stort sett oförändrad jämfört med föregående år. Andelen långtidssjuka ökade. Sjukfrånvaron bland kvinnor ökade något, liksom för anställda i åldrarna . Åtgärder för att förebygga ohälsa I samarbete med företagshälsovården startades ett förebyggande hälsoarbete . Syftet är att stötta medarbetarna till att på ett tidigt stadium själva förebygga ohälsa genom ökad medvetenhet och ansvarstagande i hälsofrågor. Totalt deltar 151 personer. Hälsoarbetet i denna form pågår . har genom ett antal åtgärder förstärkt kompetensförsörjningen inom organisationen. Syftet är att rätt kompetens ska finnas för att genomföra uppdraget och att nå uppsatta mål. Åtgärder som vidtagits är rekrytering av medarbetare med rätt kvalifikationer och ett utökat utbyte mellan kärnverksamheterna inom organisationen. Dessutom utökades samarbetet med universitet och företag för att få tillgång till kompetens myndigheten saknar och som heller inte behöver finnas internt då behovet bedömts vara tillfälligt. Därutöver har insatser inletts för att ta fram verktyg till stöd för kompetensförsörjningsplanering. Sjukfrånvaron låg kvar på en låg nivå jämfört med föregående år. vidtog åtgärder i syfte att förebygga ohälsa hos medarbetarna. Sammanställning över väsentliga uppgifter Beräknat belopp enligt anslagsdirektiv Avgiftsintäkter som ej disponeras Antalet årsarbetskrafter (st) Medelantalet anställda (st) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringar hos andra myndigheter Kassa, postgiro och bank Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Skulder till andra myndigheter SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Utgiftsområde 2 anslag 90:1 Ramanslag Utgiftsområde 7 anslag 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Ramanslag Inkomsttitel (tkr) 2558 Avgifter för årlig revision Utgiftsområde 7 anslag 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Ramanslag Intäkter av avgifter och andra ersättningar Summa medel som tillförts för finansiering av drift Ökning () av kortfristiga fordringar Ökning (+) av kortfristiga skulder Kassaflöde från/till drift Investeringar i materiella tillgångar Investeringar i immateriella tillgångar därav medel som tillförts statsbudgeten Summa medel som tillförts för finansiering av investeringar Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras av myndigheten Förändring av fordringar och skulder Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av bidrag Summa medel som tillförts för finansiering av transfereringsverksamhet Kassaflöde från/till transfereringsverksamhet FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL SPECIFIKATION AV FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL Likvida medel vid årets början Minskning () av kassa, postgiro Minskning () av tillgodohavande hos Ökning (+)/Minskning () av banktillgodohavanden Ökning (+) av avräkning med statsverket Summa förändring av likvida medel (Belopp redovisas i tusental kronor där inte annat anges.) redovisning följer god redovisningssed och lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Årsredovisningen är upprättad i enlighet med förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s föreskrifter och allmänna råd till förordningen. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska ta ut avgift för årlig revision. Avgiften ska bestämmas som behövs för att fullgöra uppdraget och utifrån en tidtaxa23 som följer av lönenivån för dem som deltar i granskningen. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel och disponeras således inte av . Driftskostnader per årsarbetskraft som redovisas i Sammanställning över väsentliga uppgifter beräknas genom att summera resultaträkningens poster för personal, kostnader för lokaler och övriga driftskostnader. Summa driftskostnader divideras med antal årsarbetskrafter som också redovisas i sammanställningen. Årsarbetskrafter och medelantal anställda beräknas enligt allmänna råd i förordningen (2000:605) om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetens gemensamma kostnader fördelas utifrån antal personer på revisionsenheterna och den internationella funktionen. Dessa kostnader tillsammans med de enhetsgemensamma kostnader som uppstår på respektive enhet eller funktion fördelas enligt förbrukade timmar inom verksamhetsgrenarna. Utgifterna för omställningskostnader ingår inte i fördelningen. Myndighetens gemensamma kostnader består av kostnader för myndighetsledning (inklusive styrelsen och Vetenskapliga rådet) och administration, lokaler, utrustning, inventarier, utbildningskostnader, förvaltningskostnader samt kostnader för verksamhetsutveckling m.m. Enhetsgemensamma kostnader är ledning och administration av verksamheten på enhetsnivå, kursavgifter samt övriga personalkostnader. Utbetalningar av bidrag vilka finansieras med det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete redovisas som transferering i resultaträkningen. Operativ tid definieras som den tid som redovisas på våra verksamhetsgrenar (externa prestationer) samt på prestationer i avsnittet Övrig avrapportering och externa kontakter. Icke-operativ tid definieras som den tid som registreras på våra interna prestationer (stödverksamheten, kompetensutveckling, förvaltning av processer m.m. samt verksamhetsutveckling). Som anläggningstillgångar redovisas Balanserade utgifter för utveckling, Rättigheter och andra immateriella tillgångar, Förbättringsutgifter på annans fastighet samt Maskiner, inventarier, installationer m.m. vilka har ett anskaffningsvärde på och en beräknad ekonomisk livslängd som uppgår till lägst . Immateriella anläggningstillgångar ska ha ett värde på lägst för att utgiften ska aktiveras. Avskrivning sker från den månad som tillgången tas i bruk. Balanserade utgifter för egenutveckling. En individuell bedömning av ekonomisk livslängd görs. Rättigheter och andra immateriella tillgångar. Förbättringsutgifter på annans fastighet. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Fordringarna har upptagits till det belopp som efter individuell prövning beräknas bli betalat. Skulder har tagits upp till nominellt belopp. Av 10 § förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring framgår att alla myndigheter ska tillämpa s.k. brytdag då den löpande bokföringen för perioden ska avslutas. Löpande redovisning och anslagsavräkning avseende har gjorts fram t.o.m. . Efter brytdagen tillförs räkenskaperna främst bokslutstransaktioner innefattande bl.a. periodavgränsningsposter. Som periodavgränsningspost bokförs förutbetalda kostnader, upplupna intäkter, upplupna kostnader samt förutbetalda intäkter vars belopp överstiger . har gjort avsättningar för avtalade pensioner till personal som har beviljats delpension, för personal som pensionerats i samband med bildandet av samt uppsagd personal. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Övriga intäkter av avgifter och andra ersättningar Ränteintäkter avseende räntekontot i Lönekostnader exklusive arbetsgivaravgifter, pensionspremier och andra avgifter enligt lag och avtal Räntekostnader avseende lån i Avgifter för årlig revision projekt finansierat med balanserat kapital Kapitalförändringen visar dels ett överskott i den internationella uppdragsverksamheten, dels en periodiseringsdifferens mellan de kostnader/intäkter som redovisar och de utgifter/inkomster som avräknats statsbudgeten. Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Avräknat mot statsverkets checkräkning Anslagsmedel som tillförts räntekonto Inbetalningar, ej räntebelagt flöde SCR Avsättning för pensioner och liknande förpliktelser varav pensioner, delpensioner varav pensioner, delpensioner Beviljad låneram 40miljoner kronor Semester- och löneskuld inkl. avgifter har en viktig roll när det gäller internationella biståndsinsatser avseende institutionsuppbyggnad och korruptionsbekämpning. Insatserna löper ofta varför bemyndigats att ingå åtaganden som medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser. Utestående åtaganden som täcks av redan anvisat anslag uppgår till . Uppgifter om ledande befattningshavare Styrelseledamöters och suppleanters uppdrag 2007 Enligt 7 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska styrelseledamöters och suppleanters uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag redovisas (utredningsuppdrag i myndighetsform ingår inte i sammanställningen). Stiftelsen för Ungdom i (under del av året) (under del av året) , v. ordf. (under del av året) Systembolaget (under del av året) Riksåklagaren rådgivande nämnd (under del av året) Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, v. ordf. Offentliga sektorns särskilda nämnd Ersättningar och förmåner som utbetalats (beloppen anges i kronor) är efter förordnandetiden berättigad till hel chefspension. Därvid förutsätts att endast den bästa av de båda pensionerna, chefspension eller förordnandepension, betalas ut. Grufberg tillerkänns utöver pension enligt ovan en kompletterande avgångsersättning från förordnandetidens slut till den månad han fyller . Ersättningen beräknas som skillnaden mellan den då aktuella grundlönen för en riksrevisor jämte det administrativa lönetillägget, å ena sidan, och vad han är berättigad till i chefspension, å andra sidan. Ersättningen ska minskas med vad Grufberg dels uppbär i ersättning enligt 13 § andra stycket förordningen (1995:1038) om chefspensioner, dels uppbär som inkomst av uppdrag utomlands, som inte beskattas i . Från avräkningen undantas inkomster, som på årsbasis inte överstiger . I övrigt gäller att för anställning som riksrevisor ska gälla förordningen (1995:1038) om statliga chefspensioner, vilken antagits av förvaltningsstyrelse för tillämpning inom och dess myndigheter (RFS 1996:4). Dock gäller att rätt till hel pension uppnås efter en förordnandetid samt att den som fullgjort ett sådant sjuårsförordnande är undantagen från ålderskraven för erhållande av pension. Jämförelsesiffror har beräknats enligt de principer som gäller för redovisning inom Övrig avrapportering och externa kontakter. I vissa fall har kostnader beräknats efter schablon. Operativ tid definieras i avsnittet Tillämpade redovisningsprinciper. Definitionen av gemensamma kostnader finns i avsnittet Tillämpade redovisningsprinciper. Operativ tid definieras i avsnittet Tillämpade redovisningsprinciper. Intäkterna redovisas inklusive finansiella intäkter. Enligt 14 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. De allmänna försäkringskassorna omfattades inte av avgiftsbeläggningen. Kostnaderna är därför lägre än de som redovisas för verksamhetsgrenen Årlig revision. Regeringen har beslutat att det ingående överföringsbeloppet för avvecklingsanslaget inte skulle överföras till 2005. För redovisningen för staten, , Kungliga Slottsstaten samt Förvaltning gäller att revisionen inte ska avse ledningens förvaltning. I enlighet med 9 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551), 4 kap. 1 § stiftelselagen (1994:1220). I enlighet med 25 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Gemensam revision innebär att revisorerna har ett gemensamt ansvar för att planera och genomföra revisionen samt komma överens om en arbetsfördelning sinsemellan. Regeringsskrivelse 2006/07:101. Antal rapporter är exklusive årlig rapport. Antal rapporter har beräknats enligt samma princip. Vi redovisar styckkostnad (Kostnad per avslutad granskning) för avslutade granskningar. I styckkostnaden ingår granskningens totala kostnad från start till publicering. I styckkostnaden redovisas även granskningar som avslutats utan rapport. Kostnaderna har beräknats enligt den nya modellen.