frsrdg · GV04RS2 · 2008-01-01 00:00:00 — har säkerhets- och sårbarhetsarbetet inom riksdagsförvaltningen fortskridit. I syfte att möjliggöra en bättre kontroll av besökare till samt för att öka kvaliteten på tillträdesskyddet har beslutats att alla besökare till allmänhetens läktare i plenisalen samt besöksgrupper som ska delta i en visning, ska passera genom en säkerhetsbåge. har säkerhetsinformation erbjudits partigrupperna. Generellt kan man säga att deltagarantalet alltid är lågt då det informeras om säkerheten i . En förklaring kan vara att det är få ledamöter som drabbats av allvarligare hot och trakasserier. Det är först då ledamoten själv eller familjen drabbas som behov av information och stöd uppstår och kontakt tas med säkerhetsansvarig och säkerhetspolisen. genomfördes en översyn av säkerhetsskyddet i . Eventuella åtgärder med anledning av översynen kommer att beredas . I syfte att öka IT-säkerheten har revisioner genomförts med stöd av FRAav mot Internet exponerade IT-system samt av leveransen av det nya intranätet. Utbildningar riktade till ledamöter, nyanställda och IT-personal har erbjudits. För att bättre kunna garantera skydd för den information som finns i riksdagsförvaltningens IT-system har en utredning genomförts angående PKI-teknik med syfte att komplettera nuvarande inloggning med lösenord med certifikat lagrade på kort, s.k. smarta kort. Denna teknik skapar också förutsättningar för införande av elektroniska signaturer, dvs. att ersätta underskrift på papper. Införande av s.k. smarta kort planeras till 2008. IT-verksamheten Mål: Utveckla en modern och verksamhetsanpassad . Informationsteknologin ska utvecklas till att ge ledamöterna ett optimalt stöd för dialog med väljare eller på annat sätt fullfölja uppdraget som folkvald. Åtgärder ska därutöver bl.a. vidtas för att säkerställa och utveckla riksdagsförvaltningens digitala långtidsarkivering, elektroniska dokumenthantering och webbaserade information. Sammanfattningsvis har förvaltningen vidtagit åtgärder i syfte att förnya, effektivisera och anpassa IT-verksamheten till dagens och morgondagens behov. De genomförda aktiviteterna är långsiktiga varför några mer kortsiktiga resultat inte har noterats . Vidare har arbetet med digital långtidsarkivering inletts och den webbaserade informationen utvecklats. Ett långsiktigt arbete om e-demokrati har också inletts. Den översyn av som inleddes har fortsatt, och har arbete bedrivits för att förnya och dess verksamhetsformer. Omfattande arbeten har utförts som förväntas ge upphov till konkreta åtgärder . fattades beslut om den nya organisationen. I syfte att utreda ledamöternas intresse, behov och önskemål avseende stöd och service för att öka möjligheten till dialog med väljarna och allmänheten, startade riksdagsförvaltningen arbetet med en behovsanalys för e-demokrati. Ett seminarium med ledamöter inbjudna från samtliga partier genomfördes för att lyfta frågan om IT i demokratins tjänst ur ett ledamotsperspektiv. En forskare har engagerats för en utredning om e-demokrati i ett nationellt respektive i ett internationellt perspektiv. Utredningen ska utgöra en grund för det fortsatta arbetet med behovsanalysen. har en överenskommelse träffats med Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) angående digitalisering av de ljudinspelningar som förvaras vid arkiv. SLBA kommer att digitalisera analogt ljud från kamrar åren 1966 1993. Bland materialet finns bl.a. samtliga partiledar- och budgetdebatter. De digitaliserade ljudfilerna kommer därefter att föras över till riksdagsförvaltningen och förvaras på lokala servrar avsedda för digital långtidsarkivering. Inom området digital arkivering/långtidslagring ställs krav på att säkerställa att den information som lagras digitalt inte kan förändras . Ett sätt att komma till rätta med detta är att införa en s.k. stämpeltjänst vilket förenklat innebär att data som arkiveras förses med en elektronisk signatur och möjligen även en tidsstämpel. Denna signatur kan verifieras och vid behov omsigneras för att säkerställa att informationen inte har förändrats. I utredningen om PKI-teknik (ovan) har även denna fråga behandlats och en infrastruktur som stöder säker digital arkivering/långtidslagring ska införas . Webbplatsen har utvecklats när det gäller presentationen av och möjligheten att söka information om bl.a. ledamöter, dokument och ärenden. Bland annat ges det nya avancerade möjligheter att söka uppgifter om ledamöterna och få en detaljerad presentation av hur de har röstat i olika ärenden. Den tekniska integrationen mellan redaktionellt innehåll, som Beslut i korthet och kalendern och andra system, har förbättrats, vilket ger en ökad tillförlitlighet för användarna. Fortsatta satsningar på information på lättläst svenska och teckenspråk torde göra webbplatsen till en av landets mer omfattande på dessa språk. Vid sidan av en omfattande engelsk avdelning finns numera också information på 21 olika invandrar- och minoritetsspråk. erbjuder webbplatsen ett tiotal RSS-kanaler. Användare har en ny möjlighet att hålla sig uppdaterade om nyheterna på webbplatsen genom att prenumerera på dessa RSS-kanaler. De innehåller en lista med rubrik, sammanfattning och en länk till nyheten. har arbetet pågått med att ta fram en virtuell rundvandring på webbplats. Lanseringen beräknas äga rum . PA-området Mål: Vidta åtgärder för att främja goda arbetsförhållanden, god arbetsmiljö och personalens utvecklingsmöjligheter i syfte att bl.a. säkra den framtida kompetensförsörjningen. Åtgärder ska också vidtas för att ytterligare stärka jämställdheten inom . Sammanfattningsvis kan konstateras att de åtgärder som vidtagits inom det personaladministrativa området avses att ge effekt när det gäller att säkerställa kompetensförsörjningen samt att öka förvaltningens förutsättningar för ett föredömligt arbete inom antidiskrimineringsområdet. Inom det personaladministrativa området (PA-området) bedrivs strategiskt och operativt arbete för att riksdagsförvaltningen genom en god personalpolitik och god arbetsmiljö ska fortsätta att vara en attraktiv arbetsgivare. PA-området handlar också om att sträva efter att rätt kompetens finns för att nå riksdagsförvaltningens mål och att förvaltningens chefer får stöd för att kunna utöva sitt ledarskap. Yrkesgrupperna inom riksdagsförvaltningen är många och kompetensprofilerna skiftar inom organisationen. Centralt anordnas förvaltningsgemensamma kompetensutvecklingsåtgärder bl.a. i form av introduktions-, språk- och chefsutbildningar. Den kompetensutveckling som sker på enhets- och kanslinivå avspeglar verksamhetens olika inriktningar. I syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål har ett stort antal åtgärder genomförts . Arbetet inom PA-området är långsiktigt, och effekterna är svåra att identifiera på årsbasis. Verksamheten inom området ska ske enligt gällande lagar och avtal. Mål för arbetet med kompetensförsörjning 2007 Målet för arbetet med kompetensförsörjning 2007 var att alla enheter skulle ha genomfört kompetensanalyser. av enheterna/kanslierna har påbörjat eller genomfört kompetensanalyser. Orsak till utebliven måluppfyllelse bedöms vara bristande förståelse/motivation för nyttan av kompetensanalyser. är avsikten att dels finna former för att följa upp erfarenheterna och de långsiktiga effekterna av kompetensanalyserna och utvecklingsplanerna, dels att med stöd av ledningens tydliga efterfrågan nå målet att samtliga enheter har genomfört kompetensanalyser. Strategiskt viktiga satsningar Nedan redogörs för de viktigaste strategiska satsningarna inom det personaladministrativa området som har genomförts . En översyn av rekryteringsprocessen har påbörjats. En del av det handlar om införande av elektroniska ansökningsformulär. Syftet med det är att effektivisera administrationen och underlätta urvalet i rekryteringen. Ett nytt chefsutvecklingsprogram har tagits fram för alla chefer inom riksdagsförvaltningen i syfte att stärka cheferna i deras ledarroll. Genomförandet kommer att inledas . En ny arbetsmiljöpolicy har tagits fram där det framgår vad systematiskt arbetsmiljöarbete () innebär. I samarbete med företagshälsovården genomfördes en utbildning för samtliga chefer kring . Utbildningen var ett led i riksdagsförvaltningens arbetsmiljöarbete och en förberedelse till formalisering av uppgiftsfördelning inom det systematiska arbetsmiljöarbetet. Uppgiftsfördelningen har inletts inom delar av RDF och beräknas vara helt genomförd . Med utgångspunkt i riksdagsförvaltningens värdegrund, som utgör en gemensam etik för förvaltningen, och de aktuella antidiskrimineringslagarna omfattar riksdagsförvaltningens antidiskrimineringsarbete jämställdhetsfrågor, tillgänglighetsfrågor samt andra diskrimineringsgrunder såsom etnisk bakgrund, trosuppfattning, sexuell läggning, könstillhörighet och ålder. Inom jämställdhetsområdet har jämställdhetsplan utvärderats och en ny plan har utarbetats. Som ett försök att hitta en metod för att bättre följa upp och mäta kompetensutvecklingsinsatser inom riksdagsförvaltningen har en enhet redovisat antal timmar och kostnader för enhetens kompetensutveckling. Redovisningen har dock inte varit tillräcklig för att ge nödvändig information om eventuella olikheter i bedömningen av mäns och kvinnors kompetensutvecklingsbehov. Därför fortsätter redovisningen och kompletteras med variabeln kön. Redovisningen kopplas till jämställdhetsplanen där ett av målen är att följa upp kvinnors respektive mäns tillgång till och användning av kompetensutveckling. Ambitionen är att fler enheter ska omfattas av metoden och att man på så sätt ska förhindra en mellan könen ojämn fördelning av kompetensutvecklingsresurserna. För att öka kunskapen om mångfald samt underlätta att antidiskrimineringsperspektivet integreras i verksamheten har man bland förvaltningens medarbetare värvat kontaktpersoner som bildar ett nätverk. Nätverket startade varför det är för tidigt att se effekterna av kontaktpersonernas arbete. Kontaktpersonerna ska vara katalysatorer/bollplank för chefer och medarbetare i mångfaldsfrågor samt delta i arbetet som leder till att förvaltningen identifierar inkluderande och exkluderande mekanismer i arbetsprocesserna. Förvaltningen har även berett praktikplatser för personer med funktionsnedsättningar och för personer som har invandrat till . Syftet har varit att bidra till att praktikanterna ska få arbetserfarenheter som ska underlätta för dem att få en anställning. För fyra personer har praktiken lett till visstidsanställning inom riksdagsförvaltningen. Nedan redovisas en verksamhetsöversikt och måluppfyllelse för respektive område. Stöd till arbetet i kammare och utskott Mål: Med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. För att kunna redogöra för måluppfyllelsen har följande särskilt beaktats: att kammarens och utskottens arbete har kunnat utföras i enlighet med regeringsformen (RF), riksdagsordningen (RO) och gällande praxis att stödet till ledamöterna inom detta område har varit gott (serviceenkät). Område Uppföljning Mål/mått Stöd till arbetet i kammare och utskott Statistik Annan uppföljning Volymen avklarad Nöjdhet (NKI) Klarat ålagda uppgifter Sammanfattande måluppfyllelse Sammanfattningsvis har riksdagsförvaltningen säkerställt att kunnat fullgöra sina uppgifter enligt RF och RO. Detta har uppnåtts bl.a. genom att med rätt kompetens svara för den planering och det stöd till arbetet i och runt kammaren och utskotten som krävs för att riksdagsarbetet ska kunna genomföras inom givna ramar och efter ledamöternas krav. Bland annat har samtliga dokument från riksdagstrycket distribuerats så att kammarens och utskottens arbetsplaner har kunnat hållas. Den serviceenkät som besvarats av ledamöterna har givit ett gott resultat, med ett genomsnittligt NKI för samtliga 68 servicefunktioner på 75. När det gäller arbetet i kammarkansliet och utskottskanslierna präglades /07 på många sätt av valet och regeringsskiftet. Kammarens och utskottens verksamhet styrs primärt av bestämmelserna i och RO. Resultaten av kammarens och utskottens verksamhet bör därför i första hand relateras till dessa bestämmelser. För kammarens del finns inte några kända fall där bestämmelserna åsidosatts. Kammarkansliet som ansvarar för verksamheten i och kring kammaren har serviceenkät fått ett betydligt högre NKI (92) jämfört med (82) vilket får tolkas som att kansliets service bedöms vara mycket god. Tabell: NKI ledamöter 2007 2005 Kammarkansliet 92 82 Utskottskanslierna och 91 96 Utskottskansliernas arbete styrs till helt övervägande del av utskottens ärendehantering liksom av utskottens insatser i fråga om uppföljning och utvärdering samt forsknings- och framtidsfrågor m.m. Det finns i modern tid inga kända fall där bestämmelser i och RO har åsidosatts. När det gäller kvaliteten på utskottens betänkanden m.m. finns det inget sätt att mäta denna. Med tanke på den granskning som t.ex. utskottens betänkanden utsätts för av bl.a. finns det dock inte någon anledning till någon annan bedömning än att betänkandena svarar mot mycket högt ställda krav. serviceenkät har utskottskanslierna ett genomsnittligt NKI på 91. Även om detta är något lägre än enkät (NKI 96) är det ändå en mycket hög nivå, vilket får tolkas som att ledamöterna i hög grad är nöjda med det stöd som de får av utskottens kanslier. Arbetet i och kring kammaren verksamhet har bedrivits i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och gällande praxis. , som ingår i kammarkansliet, ansvarar för det löpande arbetet i kammaren och planeringen av riksdagsarbetet under och valperioden samt för granskning av interpellationer, frågor, motioner m.m. Planeringen av arbetet under ett ska tillse att nödvändiga beslut fattas i rätt tid och ordning, att utrymme finns för oförutsedda aktiviteter och att arbetsbelastningen är rimlig. Planeringen syftar också till att underlätta ledamöternas planering av sitt eget arbete och ska även se till att ledamöterna ges utrymme för aktiviteter utanför , t.ex. för arbete i valkretsen. Antalet inkomna propositioner, skrivelser samt motioner har främst som en följd av regeringsskiftet varit färre än vid övriga riksmöten som tabellen nedan omfattar, det vill säga fr.o.m. I konsekvens med detta har också antalet utskottsbetänkanden varit färre liksom antalet reservationer i utskottsbetänkanden. Detsamma gäller antalet voteringar med rösträkning. När det gäller antalet plenitimmar för /07 ligger den totala plenitiden över genomsnittstiden för den redovisade perioden, även om tiden för ärendebehandling har minskat. Det är framför allt tiden för interpellationsdebatter som ökat; den ligger på den högsta nivån för den redovisade perioden. Detta är en konsekvens av att antalet interpellationer varit stort. bedrevs dessutom en försöksverksamhet med interpellationsdebatter; 56 interpellationer inkom. Dessa debatterades vid fyra sammanträden som hölls . har varit de månader som haft mest plenitid. Drygt en tredjedel av plenumen har varit kvällsplenum. Planeringen av kammararbetet har fungerat väl under , men ökningen av plenitid för interpellationsdebatter kan, om tendensen fortsätter, försvåra planeringen framöver. Fler skriftliga frågor har lämnats in jämfört med första efter valet och /04, även om de varit färre än . Tabell: Ärenden (antal) 2006/07 2005/06 2004/05 2003/04 2002/03 Inkomna till Interpellationer 695 479 688 551 417 Skriftliga frågor 1 658 2 144 2 197 1 616 1 375 Propositioner och skrivelser 133 216 178 181 151 Motioner 2 617 4 824 4 167 3 991 3 538 Faktapromemorior 118 118 83 126 97 Beslutade i kammaren Utskottsbetänkanden 256 428 325 294 257 Utskottsutlåtanden 9 - - - - Övrigt Kammarsammanträden 136 142 141 131 121 Plenitimmar 644 680 730 602 550 Voteringar 529 912 766 884 835 En särskild funktion inom kammarkansliets sekretariat svarar för samordning av EU-arbetet i . Kammarkansliet tar emot EU-dokument såväl från som från EU:s institutioner och ansvarar för att grundläggande skriftlig information om EU-frågor når ut till utskotten och . Vidare antecknas uppgifter om hantering av olika EU-frågor i den gemensamma databasen för nationella parlament, IPEX. präglades arbetet av förändrade arbetsformer för EU-frågor och de nya rutiner som det förde med sig. 2007 arrangerade EU-samordningen även ett interparlamentariskt tjänstemannaseminarium på temat klimatförändringar. En serie lunchdiskussioner med anledning av att fyllde genomfördes också. Inkomna EU-dokument diarieförs i ett särskilt EU-diarium. Sammanlagt inkom 1 307 EU-dokument, att jämföra med 1 168 stycken . Regeringen avlämnade 118 faktapromemorior och 3 remissvar på kommissionsdokument till under /07. hölls 58 formella rådsmöten i från vilka 31 återrapporter inkom inom föreskrivna . Övriga kom in för sent eller inte alls. nya hantering av EU-dokument har föranlett att utskott numera kan avge utlåtanden, samtliga baserade på dokument från Europeiska kommissionen. För vissa av dessa har svar inkommit från kommissionen. representant vid EU:s institutioner rapporterar skriftligen och muntligen till EU-samordningsfunktionen. avlämnades 13 skriftliga rapporter som publicerades på intranätet. Sammanfattningsvis uppmärksammas EU-frågor alltmer vilket har inneburit att mer arbetstid i ägnas åt EU-arbete. Framför allt har utskottens arbete med EU-frågor ökat i omfattning i och med att överläggningar hålls i utskotten och utlåtanden över EU-dokument skrivs. Protokollskansliet, som också ingår i kammarkansliet, svarar för att det vid kammarens sammanträden förs fullständiga protokoll. Samtliga snabbprotokoll under /07 var upprättade enligt fastställt mål, dvs. senast dagen efter sammanträdet. upprättades 139 snabbprotokoll från lika många kammarsammanträden, 44 stenografiska uppteckningar från sammanträden med , 44 stenografiska uppteckningar från utskottsutfrågningar, 5 uppteckningar från utskottens överläggningar med regeringen i EU-frågor samt 2 uppteckningar vid seminarier i utskottens regi. Arbetet vid utskottens och EU-nämndens kanslier Utöver följderna av regeringsskiftet har utskottens och därigenom utskottskansliernas arbete i betydande grad präglats av de förändringar i uppgifter och arbetssätt som följt av de beslut som fattat med anledning av förslag. Det gäller dels behandlingen av EU-frågor, dels arbetet med forsknings- och framtidsfrågor samt uppföljning och utvärdering. Antalet behandlade ärenden har minskat för utskotten. Det har i sin tur lett till en minskad arbetsbelastning i denna del. innebär alltid ett regeringsskifte i sig en extra påfrestning på utskottsorganisationen på grund av en stor andel nya utskottsledamöter, de ökade kraven på introduktion och vägledning i utskottsarbetet samt i många fall förändringar i arbetssätt m.m. Som en följd av regeringsskiftet har dessutom ärendebehandlingen varit mer koncentrerad i tiden än vad som är normalt. Det innebär bl.a. att arbetsbelastningen varit osedvanligt hög under slutet av såväl höstsessionen som vårsessionen. I fråga om arbetet med EU-frågor gäller en ny ordning . Den innebär att kammaren ska remittera vissa EU-dokument till ansvarigt utskott. Utskottet ska granska dokumentet och därefter redovisa resultatet av sin granskning i ett utlåtande till kammaren. Vidare innebär den nya ordningen att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor rörande EU-arbetet som utskotten bestämmer. I samband med beslutet om ny ordning för EU-frågor har dessutom riktlinjer lagts fast i syfte att utveckla utskottens och arbete med dels forsknings- och framtidsfrågor, dels uppföljning och utvärdering. För att beslut med anledning av förslag ska kunna genomföras har utskotten tillförts nya resurser. Det har dels skett genom att nya tjänster inrättats i utskottsorganisationen, dels genom personalförstärkningar vid utredningstjänsten som ska utgöra ett stöd till utskottens arbete med i första hand forsknings- och framtidsfrågor. De enskilda utskottens verksamhet redovisas i respektive utskotts verksamhetsberättelse. Redovisningen görs per och återfinns i det bundna riksdagstrycket. I verksamhetsberättelserna finns, förutom rent kvantitativa uppgifter, information om vilka ärenden som har behandlats och om t.ex. utskottsutfrågningar, studiebesök och resor, arbetet med uppföljning och utvärdering och mottagande av internationella besök. Under /07 behandlade utskotten sammanlagt 115 propositioner, 21 skrivelser från regeringen och 41 framställningar och redogörelser från och riksdagsorgan. Jämfört med /06 innebär det en minskning av antalet propositioner och för samtliga ärenden en minskning . Antalet behandlade motionsyrkanden uppgick till 5 303, vilket är drygt 12 500 färre än antalet behandlade motionsyrkanden föregående . Det är dessutom betydligt färre än under väckta motionsyrkanden. Skälet till att antalet behandlade motionsyrkanden understiger antalet väckta är att utskotten har valt att skjuta upp behandlingen av yrkanden till kommande riksmöten . Det minskade antalet ärenden återspeglas också i det antal betänkanden som utskotten avlämnade. Under uppgick detta antal till 266. Det kan jämföras med /06 då utskotten avlämnade 426 betänkanden till kammaren. Totalt hölls det 587 utskottssammanträden. Av dessa utgjordes 45 av offentliga utfrågningar. Av de offentliga utfrågningarna svarade för närmare en tredjedel eller 14 stycken. förhållandevis stora antal offentliga utfrågningar hänger samman med utskottets utfrågningar i samband med granskningen av statsrådens tjänsteutövning. Den totala sammanträdestiden för utskotten uppgick . Jämfört med föregående innebär det att sammanträdestiden har minskat med . Minskningen av sammanträdestiden är dock inte proportionell mot det minskade antalet behandlade ärenden. En av förklaringarna till detta är utskottens nya uppgifter när det gäller behandlingen av EU-ärenden. Under /07 har utskotten sålunda avgett 10 utlåtanden över EU-dokument som remitterats till utskotten. Utskotten har dessutom haft överläggningar med företrädare för regeringen i olika EU-frågor. Till detta kommer de informationsmöten med deltagande av företrädare för som utskotten håller mer eller mindre regelbundet. Utöver utskottens protokollförda sammanträden tillkommer andra typer av möten, som seminarier och konferenser m.m., som utskotten anordnar. Även om direkta jämförelser inte är möjliga, bl.a. beroende på att mötena kategoriseras något olika av utskotten, finns det tecken på att denna typ av icke direkt ärenderelaterad verksamhet har ökat i omfattning . Utskottens mer systematiska arbete med forsknings- och framtidsfrågor liksom med uppföljning och utvärdering är en ytterligare förklaring till att sammanträdestiden inte har minskat i samma grad som antalet behandlade ärenden. De uppföljningar och utvärderingar som slutförts under /07 har bl.a. avsett penningpolitik perioden 19952005, kvittningsregeln för nystartade företag samt deltagande i EU:s biståndspolitik. Till detta kommer de uppföljningsinsatser som genomförs som offentliga eller interna utfrågningar eller som en del i utskottens ordinarie ärendeberedning. Utskottens utrikes resor sker numera oftast i mindre delegationer. över de senaste valperioderna har detta inneburit ett ökat antal resor. finns det dock betydande variationer i resandet. Vanligtvis är antalet resor färre under det första och det sista i valperioden. För /07 redovisar utskotten 33 utrikes studieresor, vilket är 6 fler än /06. Det främsta skälet till ökningen är utskottens återhållsamhet när det gäller resor under det sista i valperioden. Härutöver har utskotten gjort 11 inrikes resor och ett flertal studiebesök i . De inrikes resorna är betydligt färre än under /06. En annan uppgift för utskotten är att ta emot utländska besök. Från utskotten har det redovisats 55 sådana besök. Jämfört med föregående är detta en minskning, men sett över tiden har den ökade internationaliseringen lett till större antal studiedelegationer m.m. till den svenska .