frsrdg · GV04RS2 · 2008-01-01 00:00:00 — Till detta kommer ett antal besök som kanslierna helt ansvarar för. Ett viktigt inslag i utskottens arbete är att till sammanträdena kunna behandla utkast till betänkanden som producerats av utskottskansliet. Dessa utkast trycks inom riksdagsförvaltningen. Utvecklingen av denna produktion har varit följande: Tabell: Tryckta utkast till betänkanden och snabbprotokoll 20032007 (antal miljoner sidor) 2007 2006 2005 2004 2003 Utkast till betänkanden 3,7 4,9 5,2 4,8 4,6 Snabbprotokoll 7,4 6,5 8,0 8,9 8,9 Den kraftiga minskningen är i första hand avhängig det totalt sett minskade antalet ärenden som behandlats av utskotten. En bidragande orsak torde dessutom vara att framför allt suppleanterna i utskotten i ökad utsträckning nöjer sig med att få utkasten i elektronisk form och därför avstår från papperskopior. Under har dessutom arbetet med uppföljning och utvärdering intensifierats. Till detta kommer att det i utskotten, i enlighet med förslag, har börjat introduceras ett mer systematiskt arbete med forsknings- och framtidsfrågor. är ett organ för parlamentarisk kontroll av regeringens arbete i EU. verksamhet för /07 redovisas liksom för tidigare riksmöten i årsbok och i verksamhetsberättelse. Under /07 har hållit 41 protokollförda sammanträden under sammanlagt . I dessa siffror ingår inte det ökande antalet s.k. skriftliga samråd och inte heller det stora antal utländska besök som tar emot . Pressmeddelanden har publicerats såväl inför som efter varje sammanträde. Pressmeddelandena efter sammanträdena publiceras också på engelska. Antalet sammanträden och utskick och därmed också pressmeddelanden och stenografiska uppteckningar har minskat något i förhållande till föregående riksmötesår. /07 har regeringen informerat och samrått med inför sammanlagt 65 ministerrådsmöten (inklusive informella ministermöten och Europeiska rådets möten). gäller nya former för arbete med EU-frågor. I samband med samrådet har tagit del av protokollsutdrag över utskottens överläggningar med regeringen i EU-frågor. Vidare har också i sin verksamhet kunnat beakta utlåtanden från olika utskott över EU:s grön- och vitböcker. har under fortsatt på den tidigare inslagna vägen med öppna sammanträden med statsministern inför och i förekommande fall efter Europeiska rådets möten, vilka numera äger rum minst . Den internationella verksamheten och samarbetet med andra länders parlamentariska EU-organ har under ökat i omfattning. Riksdagstrycket En viktig förutsättning för det parlamentariska arbetet är de tryckta riksdagsdokumenten, riksdagstrycket. Antalet trycksidor uppgick under /07 till ca 59 100, vilket var en kraftig minskning () jämfört med föregående . Detta är normalt året efter ett val, särskilt om det inneburit regeringsskifte. Tabell: Riksdagstrycket (antal trycksidor) Övrigt Totalt 2002/03 21 100 13 000 15 900 9 800 11 400 71 200 2003/04 21 400 13 500 20 100 10 000 12 300 77 300 2004/05 20 900 14 300 19 450 15 800 9 300 79 750 2005/06 26 500 17 500 26 800 11 600 11 000 93 400 2006/07 17 600 7 500 14 100 11 500 8 400 59 100 Särredovisning för riksdagstrycket Nedan sker en särredovisning av de kostnader som kan hänföras till intäkterna från försäljningen av riksdagstrycket. Dessa intäkts- och kostnadsuppgifter avser dock inte /07 utan . Den stora minskningen i tryckvolymen syns även avseende såväl kostnader som intäkter. Minskningen för såväl produktions- som distributionskostnader beror på den kraftigt minskade volymen tryckta sidor. Tabell: Särkostnader och intäkter avseende riksdagstrycket (tusental kronor) 4 110 Lösnummer 2 913 5 612 Summa 7 259 1 536 Produktion 5 416 9 104 Distribution 1 328 2 000 Summa 8 461 Stöd och service till ledamöter, partigruppskanslier och vissa riksdagsorgan Mål: Inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. I syfte att uppnå detta mål tillhandahåller riksdagsförvaltningen beslutsstöd i form av utredningar och faktaunderlag, resurser i form av bl.a. ändamålsenliga lokaler, driftsäkert IT-stöd och service inom ett flertal områden, exempelvis administrativt ledamotsstöd, bevakning och friskvård samt tillgång till barnomsorg för ledamöterna. För att kunna redogöra för måluppfyllelsen har nedanstående särskilt beaktats: att de utredningar som genomförts av har levererats inom given tid och med rätt kvalitet (serviceenkät, annan uppföljning) att omvärldsbevakning och informationsförsörjning till riksdagsledamöterna har fungerat bra (serviceenkät, annan uppföljning m.m.) att andelen ledamöter som är nöjda med den service erbjuder har ökat (serviceenkät) att stödet och servicen till ledamöterna och till de anställda vid partigruppernas kanslier inom de olika verksamhetsområdena har varit tillfredsställande (serviceenkäter) att antalet ledamöter som själva registrerar sina reseräkningar i reseräkningssystemet har ökat (statistik, färre fel) att arbetet med energibesparingsarbetet har fortsatt och inneburit en fortsatt minskning av fjärrvärmen (statistik) att av samtalen till IT:s helpdesk har besvarats att introduktionsutbildning i IT för nyanställda har genomförts att uppföljningen av partistödet har genomförts. Område Uppföljning Mål/mått Stöd och service till ledamöter och partigruppskanslier m.fl. Enkät till partikanslierna Uppföljning av partistödet Nöjdhet (NKI) Nöjdhet (NKI) Efterlevnad Väl fungerade service utredningar och faktaunderlag Sammanfattande måluppfyllelse har tillsammans med bidragit med utredningar och övriga faktaunderlag främst till ledamöter, partikanslier och utskott men även till den övriga riksdagsförvaltningen och andra parlament. De utredningar som har producerats har tagits emot väl av uppdragsgivarna. Detta har säkerställts bl.a. genom att utredningstjänsten fått positiv återkoppling, förutom i serviceenkäterna även från utskottskanslierna. De anställda vid partigruppernas kanslier är till stor del nöjda eller mycket nöjda med utredningstjänsten; NKI har ökat från 66 till 85 . Givet att alltmer av utredningstjänstens arbete går åt till utredningar åt partigruppernas kanslier är detta ett tillfredsställande resultat. Såväl ledamöter som anställda vid partigruppernas kanslier är mycket nöjda med den service de får från . Målet med fler nöjda ledamöter nåddes med god marginal eftersom resultatet visar att av de svarande är nöjda eller mycket nöjda med service, en ökning . Tabell: NKI, ledamöter 2007 2005 Utredningstjänsten, 83 85 96 66 Tabell: NKI, anställda vid partigruppskanslierna 2007 2004 Utredningstjänsten, 85 66 95 65 Utredningar och faktaunderlag har haft 2 452 uppdrag. Av dessa var ett antal uppdrag registrerade på två sektioner och ett mindre antal uppdrag registrerade på tre sektioner. Detta kan jämföras med 2 346 utredningar och 2 705 utredningar . Minskningen i antalet utredningar över tiden är en naturlig följd av utvecklingen mot mer komplicerade uppdrag med fler frågeställningar per uppdrag. Utredningar (antal) 2007 2006 2005 2004 Utredningar till partikanslier 1 184 1 232 1 260 1 121 Utredningar till ledamöter 934 825 1 141 1 103 Utredningar till utskott 25 26 39 50 Utredningar till övriga riksdagsförvaltningen 58 54 81 70 Utredningar till övriga parlament 220 178 162 168 Övriga utredningar 31 31 22 56 Totalt 2 452 2 346 2 705 2 568 Utredningstjänsten har bedrivit ett aktivt arbete i syfte att säkerställa och utveckla kvaliteten i utredningsarbetet. En intern checklista för kvalitetssäkring av utredningsarbetets olika faser samt en uppdragspolicy har tagits fram. Syftet med policyn är att utveckla samarbetet med partigruppskanslierna och andra uppdragsgivare. En temadag med fokus på objektivitet i utredningsarbetet har hållits. Fortlöpande arrangeras också seminarier om aktuella frågor. I syfte att utveckla samarbetet med partigruppskanslierna och få återkoppling på levererade utredningars kvalitet har utredningstjänsten även presenterat och diskuterat utredningsarbetet med samtliga partigruppskanslier. Samtalen med utskottskanslierna visade att man är nöjd med det stöd som utredningstjänsten har lämnat . Utredningstjänstens promemorior används allt oftare både i den politiska debatten och i olika mediesammanhang. Utredningstjänstens arbete har inte bara bidragit till att förbättra informationen i olika politiska sakfrågor utan också gjort den mer tillgänglig. Genom att utredningstjänsten uppmärksammats i medierna har man i viss mån bidragit till ett ökat intresse för det arbete som bedrivs i . Genom en omorganisation som genomfördes har för varje sektion vid utredningstjänsten en eller flera utsedda kontaktbibliotekarier som samarbetar med och förser utredningstjänsten med faktaunderlag. Böcker, tidskrifter, artiklar, dagstidningar, nyhetstelegram och faktadatabaser inom utskottens ämnesområden i tryckt och elektronisk form har förvärvats . Det tryckta materialet finns i , men också i klubbrum och på andra ställen i . och e-tidskrifterna nås via intranätet. Det är främst inom ämnesområdena juridik, statskunskap, politik, internationella relationer, samhälls- och rättsvetenskap som förvärven sker. Andra viktiga områden är sociologi, utbildning och historia. har stor vikt också lagts på nationalekonomi, ekonomisk politik och finansväsen. och Genomförandegruppens uppdrag har medfört att bevakningen av forskningsinformation har ökat. Väl fungerande ledamotsstöd resor, arvoden och pensioner Sammanfattande måluppfyllelse Sammanfattningsvis kan konstateras att ledamöterna är nöjda med den administrativa service som tillhandahålls. Betyget som gäller servicen kring utbetalning av resekostnadsersättning har förbättrats relativt mycket, NKI har ökat med ca 12 enheter. Tabell: NKI, ledamöter 2007 2005 Rutiner kring reseräkningar 78 66 Rutiner kring och utbetalning av arvoden 88 90 Information om ekonomiska villkor 62 71 Byte av resesystem och förenklade regler genom exempelvis införande av Stockholmstraktamente kan ha haft betydelse här. Målet att av ledamöterna själva ska registrera sina reseräkningar i resesystemet uppnåddes inte riktigt. Dock skedde en viss ökning jämfört med , då av ledamöterna registrerade sina reseräkningar själva. Resor och arvoden har ett antal aktiviteter genomförts i syfte att ge administrativt stöd till ledamöterna. Ett exempel på detta är den vägledning som erbjöds ledamöterna inför den årliga självdeklarationen. Informationen var en komplettering till den kontrolluppgift som ledamöterna fått. Den innehöll även exempel på rättsfall och information om olika avdrag som kunde begäras. I det webbaserade resesystemet har ledamöterna möjlighet att själva registrera sina reseräkningar, vilket av ledamöterna gjort . Målet, , uppnåddes således inte till fullo. Syftet med egenrapportering är att effektivisera administrationen och att ge resenären möjlighet till bättre kontroll över sina resor. För att öka antalet ledamöter som registrerar själva har flera utbildningsinsatser genomförts . Det har också skapats ett särskilt resetorg på intranätet. innehåller regler, råd och information om rutiner kring tjänsteresor. Totalt har ca 10 000 reseräkningar som rör ledamöternas resor handlagts inom förvaltningen 2007. Detta är en betydande minskning mot förgående års 17 000 reseräkningar. genomfördes en upphandling av resebyrå, vilket ledde till byte av leverantör fr.o.m. . Resebyråbytet har genomförts på ett tillfredsställande sätt. Inkomstgarantier och pensioner Under anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. ingår utgifterna för ledamöternas förmåner i form av inkomstgarantier och pensioner. utbetalades ca till f.d. riksdagsledamöter och f.d. ledamöter i eller efterlevande anhöriga. Stöd och service till anställda vid partigruppernas kanslier har riksdagsförvaltningen genomfört introduktionsutbildning för nyanställda vid partigruppernas kanslier i . Utbildningen har omfattat fyra introduktionspass med fokus på arbetet i kammare och utskott. service till partigruppernas kanslier i form av lokaler, IT-utrustning, säkerhetsfrågor och friskvård har också tagits upp. I ett av passen gavs information om kunskapsförsörjning i från bl.a. utredningstjänsten och . En nyproducerad skrift, Lathund för politiskt anställda på partikanslierna, har också tagits fram . I handboken lämnas praktisk information om bl.a. lokaler, tillträdesregler, IT, friskvård och riksdagsförvaltningens organisation samt service till anställda vid partigruppskanslierna i . gavs ett uppdrag (dnr 230-3365-06/07) till arbetsmarknadsutskottets kansli att kartlägga ansvarsfördelningen mellan partikanslierna i och riksdagsförvaltningen. Detta med syfte att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan riksdagspartiernas kanslier och riksdagsförvaltningen inom olika områden, såsom arbetsmiljöfrågor och frågor om telefoni och IT-stöd. Även områden där ansvarsgränserna framstår som otydliga ska identifieras. Ändamålsenliga lokaler fastighetsverksamheten Sammanfattande måluppfyllelse har en omfattande fastighetsverksamhet. har ett antal ombyggnads- och renoveringsarbeten påbörjats och avslutats. Ombygganden av en entré till ledamotshuset påbörjades och har färdigställts . Som en del av det energibesparingsarbete som pågår har en utredning genomförts av förutsättningarna att använda sjövatten för kylning av datahallar. Utredningen visar att detta är en kostnadsmässigt lönsam investering som även har en god inverkan på miljön. Ärendet handläggs nu i miljödomstolen. För övrigt har det pågående energibesparingsarbetet inneburit en minskning av fjärrvärmeförbrukningen med . Resultatet från de båda serviceenkäterna visar att det fortfarande kvarstår behov av förbättringsarbete. En avvägning mellan behovet av moderna lokaler och bevarande av historiskt intressanta lokaler måste dock alltid göras, varför det torde vara svårt att uppnå total nöjdhet. Åtgärder för att förbättra inomhusmiljön och därmed även arbetsmiljön har dock hög prioritet. Tabell: NKI, ledamöter 2007 2005 Arbetsrum 53 53 Sammanträdesrum 45 44 Övernattningsbostäder 69 51 Internservicetjänsten 79 43 Tabell: NKI, anställda vid partigruppernas kanslier 2007 2004 Arbetsrum 30 46 Internservicetjänsten 86 17 För att underlätta åtgärdsplanering och prioritering har internservicetjänsten fungerat som en central för felanmälan inom och för hyresgäster. I och med detta har de åtgärdsansvariga haft en god överblick och statistik över de underhållsåtgärder som har behövts inom respektive fastighet. har ca 2 100 ärenden inkommit till internservicetjänsten. Antal ärenden var 1 800 och var siffran 1 510. Nöjdheten med internservicetjänsten har ökat markant för de båda grupperna, vilket kan förklaras med att tjänsten var relativt ny vid den föregående mätningen. Tillgängliga och representativa lokaler Uthyrning och inhyrning av lokaler Totalt upplåter riksdagsförvaltningen lokaler till olika hyresgäster vilket gav en hyresintäkt på ca . Nedan sker en särredovisning av de kostnader som kan hänföras till intäkterna för uthyrning av lokaler i fastigheter. Särkostnader och intäkter avseende fastighetsverksamheten (tusental kronor) Hyror 17 653 Övriga intäkter 144 Summa 17 797 Löner 1 186 Administration 54 Planerat underhåll47 3 070 Felavhjälpande underhåll47 609 Media47, 1 266 Skötsel 74 Summa 6 259 Överskott 11 538 Detta är första året denna särredovisning sker i denna form. Då arbetet med att ta fram motsvarande kostnadsuppgifter är betydande lämnas inga jämförelsesiffror avseende tidigare års kostnader. Intäkterna har dock sjunkit markant, från 2005 respektive drygt 27 miljoner 2006 till årets , vilket till största delen beror på den reform om ledamöternas lägenheter i som trädde i kraft . Reformen innebar att ledamöternas Stockholmstraktamente reducerades som lägenheterna uppläts utan hyreskostnad. Detta grundar sig på ledamöternas tjänstgöringsförhållanden med tjänstestället i bostaden samt att riksdagsförvaltningen tillhandahåller övernattningsmöjlighet när ledamoten är på förrättning i . Till följd av reformen minskade även det administrativa arbetet med hyresavisering m.m. hyresintäkter för de kommersiella lokalerna, dvs. de lokaler som nyttjas av butiker och restauranger, sätts på marknadsmässiga grunder. De direkta kostnaderna, som redovisas nedan, är betydlig lägre än intäkterna, vilket ger ett betydande överskott i fastighetsverksamheten . Årets överskott kan förklaras av att riksdagsförvaltningen inte har några kapitalkostnader för dessa fastigheter, vilket påverkar kostnaderna i stor utsträckning inga påslag i form av OH-kostnader utan enbart särkostnader redovisas samt att inga större kostnadsdrivande investeringar har skett i dessa fastigheter . Inom hus finns tillgång till större lokaler för offentliga utskottsutfrågningar och andra sammanträden. Efterfrågan på dessa konferenslokaler har ökat kraftigt. har ca 7 500 (föregående år ca 5 200) sammanträden redovisats, varav 37, liksom föregående år, offentliga utskottsutfrågningar. En förklaring till detta är att 2006 var ett valår, då det är vanligt att mötesverksamheten minskar i samband med valrörelse m.m. En annan förklaring till årets ökning av bokningar är att fler lokaler finns med i bokningssystemet. som efterfrågan på konferenslokalerna totalt har ökat har bokningarna i de större lokalerna minskat med , till 570 bokningar. Detta kan förklaras av striktare regler för uthyrning av dessa större lokaler, bl.a. av säkerhetsskäl. I har 74 representationstillfällen genomförts . Det är en ökning av beläggningen med , vilket till stor del förklaras av en ökning av antalet behöriga värdar för representation i . Målet var att öka beläggningen . respektive 2005 bokades 45 representationstillfällen. Även en viss inhyrning av lokaler sker, motsvarande för kontorsändamål och för lager. Tillgängligheten till är viktig, och för att underlätta detta samt bidra till god arbetsmiljö för riksdagsledamöter och anställda inom har ett arbete påbörjats med att se över entréer. har ledamotsbyggnadens entré byggts om. För att ytterligare lägga vikt vid tillgänglighet i alla dess former har en tillgänglighetspolicy fastställts för förvaltningen. En handlingsplan har utarbetats för att säkerställa att behövliga åtgärder vidtas. Nya och ändamålsenliga sammanträdes- och konferenslokaler När sessionssalarna för utskott planerades inför återflyttningen till 1983 förutsattes att utskottsmötena skulle vara slutna. har stora förändringar skett med öppna utskottssammanträden dit allmänheten har tillträde, vilket ställer nya krav på lokalerna. Kraven på bl.a. tillgänglighet och säkerhet gör nuvarande sessionssalar olämpliga för de öppna utskottssammanträdena. Ett växande behov av information från ställer krav på lokaler för hearingar och internationella konferenser som ligger utanför det skalskydd som omger hus. Lokaler behövs som klarar att ta emot större grupper som är rullstolsburna. Det interparlamentariska samarbetet med bl.a. utskottskonferenser inom EU förutsätter tolkutrymmen. Det projekt som pågår, och som avser byggandet av nya sammanträdes- och konferenslokaler på området Puckeln, är nu inne i en intensiv beredningsfas. IT-stöd med hög driftsäkerhet och tillgänglighet Sammanfattande måluppfyllelse Den nya hemutrustningen för ledamöterna har fungerat väl. Tillgängligheten till de för verksamheten centrala applikationerna har varit hög. Avbrotten i kammaren på grund av tekniska problem har minskat, och skedde ingen ajournering på grund av att tekniken inte fungerade. En tidigareläggning av utbytet av ledamöternas mobiltelefoner genomfördes . Detta skedde på grund av brister i funktionaliteten, vilket också kom att avspeglas i ett lågt NKI, 58, för ledamöternas mobiltelefoner. Utbytet godkändes av riksdagsstyrelsen vid dess möte . Tabell: NKI, ledamöter 2007 2005 Service från helpdesk 79 95 IT-utbildning 86 59 Teknisk hemutrustning 67 48 IT-tjänsterna 81 61 Bärbar dator 83 i.u. Mobiltelefon 58 i.u.52 Tabell: NKI, anställda vid partigruppernas kanslier 2007 2004 Service från helpdesk 79 78 IT-utbildning 79 71 IT-tjänsterna 58 61 Introduktionsutbildning i IT för nyanställda har genomförts med ett uppehåll . Målet för svarstiden i helpdesk, som får svar , uppnåddes inte då fick svar . IT-stöd med hög driftsäkerhet och tillgänglighet ska erbjuda ett väl fungerande IT-stöd med hög driftsäkerhet och tillgänglighet. En förutsättning för detta är bl.a. tydliga krav på leverans samt en överblick som ger möjlighet till prioritering när det gäller strategiska val inom IT-området. För att underlätta detta har en ny IT-strategi fastställts. Strategin ska tjäna som ett stöd och ett verktyg för beställare, användare och utförare av IT-relaterade tjänster inom hela riksdagsförvaltningen. Strategin är långsiktig och relativt stabil medan lösningar och teknik kan ändras snabbt över tiden. ledamöter ska ha moderna och funktionella verktyg för att kunna utföra ledamotsuppdraget och för att kunna kommunicera med bl.a. medborgare/väljare och parti. Informationstekniken ska stödja den parlamentariska processen genom en effektiv ärendebehandling samt ge förutsättningar för enkel användning av de verktyg, applikationer och system som tillhandhålls. Distributionssystemet centralt för riksdagsförvaltningen Distributionssystemet är beteckningen på det databassystem som lagrar publika dokument bl.a. från ärendehanteringssystem (Urix). Det har en central roll som leverantör av data till många skilda applikationer inom , t.ex. till arbetet i kammaren, till dokumentproduktionen, till webbplatsen samt till underlag för talarlista och föredragningslista. Informationen som förmedlas via distributionssystemet speglar, via webbplats, verksamhet med tyngdpunkt på beslutsprocessen. Distributionssystemet har genomgått ett arkitekturskifte, vilket har lett till ett mer skalbart och prestandamässigt bättre system. Ett nytt rapportverktyg för interna användare har tagits fram (RixRapp). Systemet har anpassats efter nya behov som det pågående (Ledreg) framfört. Behörighetshantering har skapats i uttagsverktyget. En ny testmiljö har tagits fram som kommer att underlätta tester inför driftsättningar m.m. Automatisk återstart av servrar om dessa går ned har driftsatts och rutinerna vid felhantering har setts över. IT-utbildning och stöd via helpdesk har ett stort antal utbildningstillfällen anordnats. Hela 562 personer deltog i någon form av lärarledd undervisning i utbildningslokal, och 370 personer har deltagit i enskild undervisning. IT-relaterade frågor besvaras liksom tidigare av riksdagsförvaltningens helpdesk. Antalet samtal till helpdesk var knappt 20 000 stycken, ca 3 000 färre än föregående år. Nedgången i antalet samtal kan till viss del förklaras av att IT-miljön är stabilare och att utrustningen som helhet fungerar bättre jämfört . I syfte att korta åtgärdstiden för avhjälpning av fel har en förbättrad registrering av ärenden införts. Längre tid har därför avsatts mellan samtalen. Svarstiden i helpdesk har ökat något från föregående år: fick svar , jämfört och . Målet uppnåddes således inte. Säkerhet och tillgänglighet Från det att en ny föreskrift om säkerhet och fredstida krishantering för (RFS 2006:2) trädde i kraft , har pressackrediteringar genomförts i syfte att ha kontroll över vilka som har rätt till tillträde till . har 834 ackrediteringar beviljats, varav ca 140 utgör nya personer. Resterande är förlängningar av tidigare ackrediteringar. Vid årets utgång var ca 1 400 journalister ackrediterade. Stöd och service i övrigt erbjuder ledamöter guidehjälp och hjälp med praktikprogram. Målsättningen att kunna bistå ledamöter med guidehjälp på vardagar har uppfyllts. har 82 skolelever från gymnasie- och praktiserat på , en ökning jämfört med året innan. För att underlätta för ledamöter med små barn att delta i riksdagsarbetet erbjuder förvaltningen barnomsorg. tog barnverksamheten hand om 43 barn i åldrarna , vilket är det högsta antalet barn på årsbasis sedan verksamheten startade.