frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — Förvaltningen har därför rätt att i en betydande utsträckning avgöra vad som ska gälla för att en enskild person ska få tillträde till och vistas i väntrummet. Det finns inte någon författningsbestämmelse som ger allmänheten rätt att filma, fotografera eller göra ljudupptagningar i väntrummet. Jag kan därför inte se att det kan resas någon invändning mot att förvaltningen av hänsyn till enskilda perso- ners integritet har velat begränsa möjligheterna att t.ex. filma i förvaltningens allmänna utrymmen. Vad sedan gäller ljudupptagning av samtal som den enskilde har med tjänsteman vid förvaltningen finns inte heller någon författningsbestämmelse som ger den enskilde rätt att göra en sådan upptagning. Å andra sidan finns inte någon rättslig grund för myndigheten att utfärda ett generellt förbud för enskilda att spela in sådana samtal. I de flesta fall torde det kunna förutsättas att den enskilde har ett legitimt skäl för att få dokumentera ett samtal. Enligt min mening bör utgångspunkten därför vara att ljudupptagning ska tillåtas. I vissa situationer kan det dock vara motiverat att förbjuda den enskilde att spela in ett samtal med en tjänsteman. En sådan situation är om sekretess- känsliga uppgifter rörande någon person, som inte själv närvarar, ska avhand- las vid samtalet (se JO:s beslut , dnr 3283-1999). Det bör dock framhållas att något förbud inte kan meddelas av hänsyn till den enskildes eget sekretesskydd, eftersom han eller hon själv disponerar över detta (se JO:s ämbetsberättelse 1989/90 s. 204). En tjänsteman bör också ha rätt att motsätta sig inspelning om det finns fog för antagande att materialet kan komma att användas på ett provokativt eller för tjänstemannen förlöjli- gande sätt. En förutsättning för att ett förbud ska kunna meddelas i dessa situationer är att en bedömning först görs av förhållandena i det enskilda fallet. Om den enskilde anser sig ha behov av att dokumentera ett samtal på annat sätt än genom egna minnesanteckningar torde det normalt vara fullt tillräck- ligt att han eller hon gör en ljudupptagning. Den tjänsteman som deltar i sam- talet bör, som framgått, som regel acceptera att en sådan upptagning görs. Om en klient vill dokumentera samtalet genom att filma det synes dock 2 008 /0 9:JO1 presumtionen vara den omvända. Det kan visserligen inte helt uteslutas att det i mycket speciella fall kan finnas beaktansvärda skäl för den enskilde att do- kumentera samtalet genom bildupptagning. Behovet av en sådan upptagning synes dock generellt sett inte vara särskilt påtagligt och ska vägas mot den hänsyn som måste tas till tjänstemannens integritet. En tjänsteman bör således alltid ha möjlighet att säga nej till en förfrågan om att få filma samtalet. Sammanfattningsvis anser jag att stadsdelsförvaltningen får anses ha fog för sin policy att enskilda, inte utan särskilt givet tillstånd, får göra bild- eller ljudupptagningar i förvaltningens allmänna utrymmen. När det gäller den enskildes möjlighet att dokumentera sina samtal med handläggare, bör ut- gångspunkten vara att en ljudupptagning ska tillåtas, men att den enskilde efter en bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet kan nekas att få göra en sådan upptagning. Vad gäller bildupptagning bör utgångspunkten vara den omvända, dvs. en tjänsteman bör alltid, av hänsyn till sin integritet, ha rätt att motsätta sig att bli filmad under ett samtal. Avslutningsvis vill jag påpeka att i sitt slutbe- tänkande Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3) har lagt fram förslag som rör förutsättningarna för att få fotografera på platser dit allmänhe- ten inte har insyn (bet. s. 283 f.). Med de gjorda uttalandena avslutas ärendet. 2 008 /0 9:JO1 Stöd och service till vissa funktionshindrade En person hade beviljats insats enligt LSS. Fråga om utformningen av ett avtal mellan kommunen och utföraren av insatsen (Dnr 5188-2006) i hade beviljat N.N. insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) i form av ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för personlig assistans. För utförandet av assistansen anlitade N.N. Assistansbolaget i (nedan kallat bolaget). Företrädare för nämnden krävde att bolaget skulle träffa ett avtal rörande utbetalning av ersättningen m.m. Avtalet hade följande lydelse. , (beställaren) och Assistansbo- laget i (utföraren) har denna dag slutits följande avtal. , omsorgsnämnden förbinder sig att ersätta Assistansbo- laget i för personlig assistans enl. LSS (lag om stöd och service till vissa funktionshindrade). Beslut av sociala förvaltningen i skall finnas för att ersättning skall utgå. Assistansbolaget i åtar sig att utföra överenskomna insatser enl. intentionerna i LSS och (lagen om assistansersättning) samt med beak- tande av annan viktig lagstiftning inom området såsom exempelvis sekre- tesslagen, socialtjänstlagen, lag om tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Därutöver gäller författnings- samling och allmänna råd. Assistansbolaget i åtar sig det fulla arbetsgivaransvaret för de personliga assistenter som anställs i företaget. Arbetsgivaren är ansvarig för: 1.Att alla gällande lagar, författningar och kollektivavtal följs. 2.Att anställa kompetent personal samt att ge arbetsledning och handled- ning till personalen. 3.Att avlöna personalen samt betala in skatter och sociala avgifter. 4.Att förebygga skador som kan drabba den enskilde och/eller personal. 5.Att vidta nödvändiga åtgärder mot personal som begår brott riktade mot enskild vårdtagare/assistansberättigad. 2 008 /0 9:JO1 Ersättning för personlig assistans enl. LSS, utgår med samma timpris och övriga förutsättningar som gäller för personlig assistans enl. . har ersättningen fastställts till 219:/tim. I de fall LSS-beslut har fattats i avvaktan på LASS-beslut, och där FK [; JO:s anmärkning] fattar ett retroaktivt beslut om person- lig assistans med ett högre timpris än schablonnivån ska timpriset justeras för personlig assistans enl. LSS så att det motsvarar det timpris som FK har fattat beslut om. Då en person har ett beslut om personlig assistans enl. , och samma person får ett LSS-beslut av sociala förvaltningen om tillfällig utökning av den personliga assistansen skall ersättning utgå med samma belopp som utfö- raren erhåller från FK för den personliga assistansen enl. . Utföraren kan endast få ersättning från en huvudman (kommunen el FK) för en presterad assistanstimme. Då ett retroaktivt beslut om personlig assi- stans enl. beviljas är utföraren skyldig att skicka in räkning för assi- stansersättning till FK för den retroaktiva tiden och utföraren blir återbetal- ningsskyldig till kommunen för erhållen LSS-ersättning. Utföraren ska genast meddela kommunen om en person [som] har personlig assistans enl. LSS får beslut om personlig assistans enl. . Assistansbolaget i är också skyldig att meddela kommunen, omsorgsnämnden om avtalet med den assistansberättigade upp- hör eller förändras samt om företaget åtar sig nya uppdrag som utförare av personlig assistans enl. och . Detta gäller nya brukare inom Linkö- pings kommun. Vid förändringar i åtagandet som parterna nu inte kan förutse kan part begära omförhandling. Detta avtal gäller fr.o.m. 2006-09-152008-09-14. Om inte någon av parterna skriftligt säger upp avtalet före avtalstidens utgång förlängs avta- let automatiskt med i taget. Utbetalning av ersättning sker från fakturans ankomstdag, under förutsättning att utföraren har lämnat in erforderligt underlag i samband med fakturan. De underlag som Assistansbolaget i skall lämna tillsammans med faktura är tjänstgöringsrapporter och lönespecifikationer för de personliga assistenter som fakturan avser. Lämnas inte tillräckliga under- lag utgår ingen ersättning. I samband med att Assistansbolaget i påbörjar nytt assistans- uppdrag skall beslut från sociala förvaltningen om personlig assistans enligt LSS skickas till kommunledningskontoret Omsorg. Vid förändring av beslut om personlig assistans eller då beslut om personlig assistans upphör ska Assi- stansbolaget i underrätta kommunledningskontoret Omsorg. 2 008 /0 9:JO1 Detta avtal är upprättat i två exemplar varav parterna tagit var sitt. J.M. framförde på bolagets vägnar i en anmälan till JO klagomål mot Linkö- pings kommun. Han ifrågasatte om kommunen som villkor för att betala ut ersättning för utförd personlig assistans kunde begära att bolaget träffade ett avtal med kommunen. J.M. anförde därvid bl.a. följande. Den funktions- hindrade har rätt att själv välja vem som ska samordna hans assistans. Genom att kräva att bolaget ingår ett avtal med kommunen som villkor för att betala ut ersättningen försvårar kommunen för privata utförare och deras kunder. Avtalsvillkoret om 30 dagars kredittid på fakturor innebär att utföraren tving- as betala lönerna för assistenterna innan kommunen betalat för utförandet. Av förarbetena till LSS framgår att samordnaren inte ska behöva ligga ute med pengar för assistansens genomförande. Vidare innehåller avtalet villkor angå- ende förhållanden som dels redan är reglerade i lag, dels avser sådant som bör regleras i uppdragsavtalet mellan kund och utförare. Till anmälan hade fogats en kopia av kommunens avtalsförslag, en kopia av avtalet inklusive bolagets synpunkter samt ett e-postmeddelande till bola- get från dåvarande planeringsledaren , kommunlednings- kontoret, . Inledningsvis inhämtades upplysningar per telefon från . anmodades därefter att inkomma med utredning och ytt- rande över vad som framförts i J.M:s anmälan till JO. överlämnade som sitt remissvar ett yttrande underteck- nat av nämndens ordförande, . I yttrandet anfördes följande. I är flera nämnder delaktiga i kommunens ansvar för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). ansvarar som av behov och beslutar om omfattning av beviljade insatser. har det ekonomiska ansvaret och svarar för tillhandahållande av insatser eller för utbetalning av ekonomiskt stöd. Tillhandahållande av insatser kan ske anting- en genom uppdrag till egen regi eller genom avtal med privata utförare. Man kan också vara egen arbetsgivare. I samband med att socialnämnden/utreder omfattning av in- satser för viss person får den enskilde information om att den personliga assi- stansen kan lämnas genom kommunen eller att den enskilde kan anlita annan utförare. Om den enskilde väljer att anlita biträde från kommunen lämnas uppdraget att utföra insatser till verksamhetsansvarig inom det område där 2 008 /0 9:JO1 den enskilde är bosatt. Den enskilde som däremot väljer att vara egen arbets- givare eller anlita annan utförare av assistansinsatsen får information om att kontakt måste sökas med omsorgskontoret för att få besked om rutiner och förutsättningar för utbetalning av ersättning samt för upprättande av erforder- liga avtal. När den enskilde önskar anlita annan än kommunen för att svara för insatserna är ofta företrädare för utförarföretag med redan under social- kontorets utredning och då lämnas information direkt till företaget om rutiner för utbetalning av ersättning m.m. Så snart omsorgsnämnden/omsorgskontoret (tidigare kommunlednings- kontoret Omsorg) får information från enskild eller ny utförare om uppdrag att utföra personlig assistans hos någon bosatt i kommunen översändes ett förslag till avtal rörande förutsättningarna för utbetalning av ersättningen till utföraren. Till grund för avtalet gäller att den enskilde har lämnat fullmakt till utföra- ren att ersättningen skall utbetalas direkt till utföraren. Avtalen är utformade som generella avtal och utan direkt anknytning till speciell person. Avtalen reglerar i huvudsak utbetalning av ersättning för personlig assistans för den tid som förflyter till dess fattat beslut om assistanstimmar enligt lagen om assistansersättning () samt utbetalning av ersättning då assistansinsatser inte uppgår till . När beviljat assistanstimmar svarar för utbetalning av ersätt- ning för det totala antalet timmar, inklusive ersättning för de timmar (20 tim- mar ) som alltid skall betalas av kommunen. betalar ut ersättning retroaktivt, alltså även den ersättning som redan utbeta- lats av kommunen och fakturerar sedan kommunen för den del av ersättning- en som motsvarar . I avtalet har därför införts skyldighet för utföraren att lämna underlag till för utbetalning av retroaktiv ersättning samt skyldighet att återbetala erhållen ersättning från kommunen. Om socialnämndens beslut innebär fler assistanstimmar än vad beviljar ställs däremot inget krav på återbetalning av er- sättning för de timmar som överstiger de av beviljade timmarna. har längre handläggningstider än kommunen vilket medför att kommunen ofta får förskottera ersättning och sedan kräva återbetalning. Det tar efter socialnämndens beslut om LSS innan beslut om föreligger. Avtal med Assistansbolaget i inkom den första fakturan från Assistansbolaget. Den avsåg september månad, den första månad då assistans utförts. Ett förslag till avtal utformat enligt framtagen mall (bilaga 1) [bilagorna uteslutna här; JO:s an- märkning] översändes till bolaget för godkännande och undertecknande. Då inga synpunkter inkom före omsorgsnämndens sammanträde godkände om- sorgsnämnden avtalet vid sitt sammanträde . inkom Assistansbolaget med en rad synpunkter på avtalet (bilaga 2). meddelade omsorgskontoret att nämnden fattat beslut att godkänna det ur- sprungliga avtalet samt att avtalet, om så önskades, kunde tas upp till om- prövning. Bolaget har härefter återsänt ett undertecknat avtal (bilaga 3). I det avtal som återsändes till kommunen har Assistansbolaget gjort en rad ändringar utan att informera kommunen. Det är mycket ovanligt att utförare utan kon- takt med kommunen ändrar i beslutade avtal. Det justerade avtalet har för 2 008 /0 9:JO1 kommunens del undertecknats av omsorgschefen, som inte uppmärksammat att ändringar gjorts. Betalning av inkomna fakturor för utförd assistans har härefter skett för perioden september 2006januari 2007. har fattat beslut om assistansersättning för aktuell per- son. Företaget har översänt fakturor på ersättning till och med . Krav på återbetalning av den del som utbetalas av kommer i enlighet med avtalet att översändas från kommunen till bolaget. Avtal om ersättning för utförande av personlig assistans I de generella avtal som upprättas mellan genom om- sorgsnämnden och utförare av personlig assistans enligt lagen om stöd och service för funktionshindrade (LSS) rörande utbetalning av ersättning regleras parternas åtaganden. Avtalet gäller och förlängs om ingen av par- terna säger upp det. Avtalet är utformat så att det kan användas för flera upp- drag om assistans. Utföraren svarar för att erforderlig information om aktuella uppdrag lämnas till omsorgsnämnden/omsorgskontoret. Som underlag för kommunens utbetalning av ersättning krävs redovisning av utförd assistans hos den enskilde. Utbetalning av ersättning sker enligt i avtalet angiven betalningstid vilken är reglerad utifrån kommunens rutiner för genomgång av underlag och faktu- rabetalning. Avtalet gäller även om ingen utbetalning från kommunen är aktuell vid visst tillfälle och reglerar utbetalning av ersättning för nya uppdrag om assistans som lämnas till utföraren . Kommunen har tecknat sådana avtal med alla utförare av assistansuppdrag med enskilda se- dan mitten av och det har fungerat utan problem. Om utfö- rare säger upp ett avtal måste nytt avtal träffas om det blir aktuellt för utföra- ren att åta sig nya uppdrag om att utföra assistans. Att kommunen tecknar avtal direkt med utföraren istället för med den en- skilde innebär en effektivare administration och underlättar för den enskilde. Om inte avtal mellan kommunen och utföraren kan träffas kommer utbetal- ning att göras till den enskilde. Avtalet påverkar inte på något sätt den enskil- des möjlighet att välja utförare. Avtalet är bara aktuellt i den mån det finns ett giltigt uppdragsavtal mellan den enskilde och utföraren. Om uppdraget upp- hör har utföraren skyldighet att meddela kommunen. Bemötande av anmälarens synpunkter Anmälaren ifrågasätter om innehållet i aktuellt avtal överensstämmer med lagstiftningen. Det gäller främst tiden för utbetalning av ersättning och att det skulle vara till hinder för den enskilde att byta utförare. Genom att avtalen inte är relaterade till en speciell person som beviljats personlig assistans medför det enligt kommunens uppfattning till skillnad mot vad anmälaren påstår inga hinder mot byte av utförare. Avtalet innehåller inga krav på hur ofta faktura om ersättning skall inläm- nas. Utföraren kan skicka in faktura med tätare mellanrum än en gång . Och därmed också bättre kunna anpassas till egna utbetalningsrutiner. Den i avtalet reglerade betalningstiden är förenlig med sedvanliga betalnings- rutiner och är väl avvägd mot acceptabla krav på likviditet för företag som utför personlig assistans. 2 008 /0 9:JO1 Som framgått ovan i redogörelsen för bakgrunden till och innehållet i avtal om utbetalning av ersättning för utförande av personlig assistans kan kommu- nen inte finna att avtalen skulle strida mot lagstiftningen eller praxis inom LSS- eller LASS-området. Att teckna nya avtal för varje enskilt uppdrag som lämnas till utförare av personlig assistans och motsvarande uppsägning när uppdrag upphör skulle inte medföra några förbättringar utan bara innebära en ökad administration och därmed ökade kostnader för både kommunen och utförare. Kommunen kan därmed inte se att det finns skäl att ändra nuvarande ruti- ner för utbetalning av ersättning. Det kan däremot finnas skäl att se över avta- len för att utreda om texten kan bli tydligare eller om ytterligare uppgifter bör införas. Det finns också anledning att se över den information om ersättning och utbetalning av den som lämnas i anslutning till beslut om insatser om personlig assistans är tillräcklig både vad [avser] omfattning och på vilket sätt den lämnas. Kommunen avser att se över detta. deltar i ett sambruksprojekt mellan 15 kommuner och rörande administration av LSS och . Förhoppningsvis kan det projektet komma att leda till ett bättre samarbete mellan kommunerna och vilket också borde påverka kon- takterna mellan utbetalare och mottagare av ersättning för utförd assistans. J.M. kommenterade remissvar. Vid ett telefonsamtal med , numera tf. omsorgschef, inhämtade föredraganden vissa upplysningar angående kom- munens aktuella rutiner avseende förhållandet till utförare av personlig assi- stans. En kopia av ett ingått avtal med en sådan utförare gavs in till JO. I ett beslut anförde JO följande. I LSS finns bestämmelser om insatser för särskilt stöd och särskild service åt personer med vissa funktionshinder. I 6 § första stycket LSS anges att verk- samheten enligt lagen ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grun- dad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestäm- mande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. En av insatserna enligt LSS är biträde av personlig assistent eller ekono- miskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans, till den del behovet av stöd inte täcks av beviljade assistanstimmar enligt lagen (1993:389) om assi- stansersättning (9 § 2 LSS). Med personlig assistans enligt 9 § 2 LSS avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med sin personliga hygien, måltider, 2 008 /0 9:JO1 att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förut- sätter ingående kunskaper om den funktionshindrade (grundläggande behov) (9 a § första stycket LSS). Vid införandet av LSS anförde föredragande statsrådet bl.a. följande angå- ende insatsen personlig assistans (prop. 1992/93:159 s. 64 och s. 67 f.). [D]en nya lagens insatser [skall] vara så utformade att de stärker den enskil- des möjlighet att leva ett självständigt och oberoende liv. Jag anser att den enskilde kan ges mycket goda möjligheter till självbestämmande och infly- tande över sin egen livssituation om stöd och hjälp kan lämnas i form av per- sonlig assistans och anordnas på det sätt som den enskilde finner bäst. För att säkerställa den enskildes inflytande över insatsen och förstärka valfri- heten anser jag att den enskilde skall kunna välja mellan att få insatsen genom kommunens försorg eller att få ett ekonomiskt bidrag för att själv anställa assistenten eller för att anlita någon annan t.ex. ett kooperativ eller annat fristående organ som arbetsgivare. I specialmotiveringen till 9 § 2 LSS anfördes vidare bl.a. följande (a. prop. s. 175). Biträde av personlig assistent kan ges genom personligt vårdbiträde som är anställt hos kommunen, kooperativ, organisation eller företag. En personlig assistent kan också vara anställd av den funktionshindrade personen själv. Om den enskilde själv önskar vara arbetsgivare för den personliga assistenten eller själv anlita annat organ än kommunen kan han av kommunen få ekono- miskt stöd till skäliga kostnader för personlig assistans, till den del som inte täcks av [] assistansersättning []. Den enskilde personen får då själv ordna sin personliga assistans på det sätt som han anser är bäst. Om den enskilde inte själv önskar ordna sin personliga assistans är kommu- nen skyldig att i samråd med den enskilde anordna assistans i kommunens egen regi eller genom uppdrag till kooperativ, företag eller annan, i förekom- mande fall mot avgifter motsvarande vad den enskilde kan erhålla i assistans- ersättning enligt den föreslagna lagen om assistansersättning. Beträffande utbetalning föreskrivs i 11 § LSS följande. Om någon till följd av ålderdomssvaghet, sjuklighet, långvarigt missbruk av beroendeframkallande medel eller någon annan liknande orsak är ur stånd att själv ta hand om sådant ekonomiskt stöd från kommunen som avses i 9 § 2, får kommunen besluta att ersättningen ska betalas ut till någon annan person för att användas till kost- nader för personlig assistans till den stödberättigade. med LSS infördes även lagen (1993:389) om assistansersättning, . Assistansersättningen är en statligt finansierad ekonomisk förmån som administreras av , till skillnad från insatserna enligt LSS som är en angelägenhet. 2 008 /0 9:JO1 Föredragande statsrådet i lagstiftningsärendet anförde bl.a. följande angå- ende assistansersättningen (prop. 1992/93:159 s. 68 f.). Det skulle [] kunna te sig naturligt att kommunerna gavs ett sammanhållet organisatoriskt och finansiellt ansvar för att tillgodose enskildas behov av personlig assistans. Kostnaderna för personlig assistans kan emellertid i vissa fall uppgå till mycket stora belopp. [ ] Jag anser därför att det bör tillska- pas ett finansieringssystem som innebär att staten avlastar kommunerna kost- nader för mer omfattande insatser i form av personlig assistans. [ ] Det statliga stödet bör enligt min mening lämnas till den enskilde i form av bi- drag, i det följande benämnt assistansersättning. Med assistansersättningen skall den enskilde själv kunna anställa den person- lige assistenten eller mot ersättning anlita kommunen eller annat organ som arbetsgivare för assistenten. Avsikten är att assistansersättningen skall använ- das till assistentens eller assistenternas lönekostnader eller till de avgifter som kommunen eller någon annan som svarar för insatsen debiterar. skall beräkna hur många timmar som den funk- tionshindrade i genomsnitt behöver personlig assistans. Assistansersättning utges därefter för för den assistans som erhållits inom ramen för detta behov. [ ] Det är naturligtvis viktigt att det tillskapas rutiner för utbetalning av assistansersättning som är enkla och smidiga.