frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — Uppgifter om någon part som kan uppfattas kränkande och som inte har direkt relevans för tvisten bör inte förekomma. Uppgifterna ska helst belysa den aktuella situationen. Normalt skulle en barnutredning endast kort sammanfattas i ett snabb- yttrande. I detta fall var förhållandena annorlunda. Mor och son hade som förflutit vistats i på för fadern okänd adress. Han hade haft små möjligheter att utöva umgänge. I vårdnadsmålet hade J.K. hävdat att M.L. inte var lämplig som vårdnadshavare, bl.a. med hänvisning till att han fört bort M. . Utredningen gav en balanserad bild av ett ske- ende där ord annars stått mot ord i domstolen och där fadern som icke vård- nadshavare hade små möjligheter att föra fram M:s behov av umgänge med honom. hade inte visat att hon ansåg detta behov viktigt tidigare och av remisshandlingarna framgick att hon alltjämt hade den inställningen. har som syfte att ge domstolen underlag för ett beslut som tillgo- doser barnets bästa. Detta intresse måste alltid vägas mot föräldrars intresse av integritet. anser att enhetschefens bedömning i den aktuella situationen är motiverad. anförde i en skrivelse till JO att två bekanta till henne på begäran hade fått del av utredningen från Hovrätten för efter att tingsrättens dom i vårdnadsmålet hade överklagats. JO erhöll därefter en skrivelse från 2 007 /0 8:JO1 som uppgav att hon hade fått ut barnavårdsutredningen rörande M. från hovrätten. kom senare in med ett omfattande yttrande över stadsdelsnämndens remissvar. Hon framförde därvid synpunkter bl.a. på innehållet i barnavårds- utredningen som enligt hennes mening hade flera brister. JO tog del av den aktuella barnavårdsutredningen beträffande M. och i län beslut i ett tillsynsären- de med anledning av klagomål från J.K. mot Maria-Gamla stans stadsdels- nämnd rörande handläggningen av barnavårdsutredningen. I ett beslut anförde JO följande. Sekretess gäller enligt huvudregeln i 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. Sekretessen hindrar dock inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (14 kap. 1 § sekretesslagen). En bestämmelse om uppgiftsskyldighet för socialnämnden finns i 6 kap. 19 § (FB). Enligt den paragrafen skall en domstol se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir tillbörligt utredda. Innan rätten avgör ett mål eller ärende om vårdnad, boende eller umgänge skall social- nämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. tillgång till upp- lysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning är nämnden skyl- dig att lämna rätten sådana upplysningar (6 kap. 19 § andra stycket FB). Om det behövs utredning utöver vad som sägs i andra stycket, får rätten enligt 6 kap. 19 § tredje stycket FB uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verkställa den. I det förevarande fallet hade domstolen begärt att Maria-Gamla stans stadsdelsnämnd skulle lämna upplysningar. hade känne- dom om uppgifter som hade betydelse för tingsrättens bedömning när det gällde vårdnadsmålet. Nämnden har därför varit skyldig att lämna dessa till tingsrätten. Nämnden hade utfört en s.k. barnavårdsutredning rörande M. under andra delen av . bodde tillsammans med M. utomlands. Efter att J.K. hade flyttat utomlands synes nämnden inte ha haft någon närmare kontakt med föräldrarna eller M. Nämnden valde därför att som svar på domstolens förfrågan om upplysningar lämna in den barnavårdsutredning som nämnden hade utfört rörande M. I sitt remissvar har nämnden anfört att yttrandeinstitutet har som syfte att ge domstolen underlag för ett beslut som tillgodoser barnets bästa och att det intresset alltid måste vägas mot föräldrars intresse av integritet. Enligt enhets- chefens bedömning gav barnavårdsutredningen en balanserad bild av en komplicerad situation. Nämnden anser därför att enhetschefens bedömning i den aktuella situationen var motiverad. Nämnden har i sammanhanget även 2 007 /0 8:JO1 anfört att Det tycks inte vara känt för anmälaren att utredningen omfattas av domstolssekretess enl. 7 kap. 22 § sekretesslagen. När det först gäller sekretessen vid en domstol för innehållet i utredningen vill jag påpeka att bestämmelsen om sekretess i 7 kap. 22 § sekretesslagen, som stadsdelsnämnden har hänvisat till i sitt remissvar, inte är tillämplig på yttrande eller upplysningar som socialnämnden ger in till en domstol. Be- stämmelsen i 7 kap. 22 § sekretesslagen gäller sekretessen för vissa uppgifter hos domstol i brottmål samt i mål eller ärende, i fråga om vilket bestämmel- serna om förundersökning i brottmål är tillämpliga. Sekretessen hos en dom- stol i ett vårdnadsmål regleras i 9 kap. 15 § sekretesslagen. Enligt den be- stämmelsen gäller sekretess hos en domstol i bl.a. mål och ärenden enligt , för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhål- landen, om part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon ho- nom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Härvid skall noteras att sekretess för uppgift i mål eller ärende i domstols rättskipande eller rätts- vårdande verksamhet upphör att gälla i målet eller ärendet, om uppgiften förebringas vid offentlig förhandling i samma mål eller ärende. Om en sekre- tessbelagd uppgift förebringas vid förhandling inom stängda dörrar, består sekretessen under den fortsatta handläggningen, om domstolen inte förordnar annat (12 kap. 3 § sekretesslagen). En domstols möjlighet att hemlighålla uppgifter för en part i en rättegång är mycket begränsad (se 14 kap. 5 § sekretesslagen). Huruvida sekretess gäll- er för uppgifterna gentemot en utomstående ankommer det på domstolen att avgöra om någon ber att få ta del av den handling i vilken uppgifterna finns. har mot bakgrund av det nu anförda inte kunnat utgå från att sekretessen för uppgifterna i utredningen skulle komma att bestå efter att utredningen hade getts in till domstolen. Det är givetvis inte tillfredsställande att stadsdelsnämnden i sitt yttrande har hänvisat till fel bestämmelse i sekretesslagen och att handläggaren för egen del eventuellt missbedömde vilken sekretess som skulle komma att gälla för utredningen hos domstolen. Detta har dock inte någon avgörande betydel- se för mig när jag skall avgöra om det var rätt eller fel av handläggaren att till tingsrätten ge in hela barnavårdsutredningen som ett svar på begäran om upplysningar. Den frågan måste besvaras utifrån om handläggaren hade fog för att anse att uppgifterna i utredningen var relevanta i vårdnadsmålet. Som framgår av det ovan anförda är ju socialnämnden enligt 6 kap. 19 § FB skyl- dig att på begäran lämna ut uppgifter som kan vara av betydelse för domsto- lens bedömning av vårdnadsfrågan. En barnavårdsutredning skall ligga till grund för ett beslut om det är påkal- lat med några åtgärder från socialnämndens sida beträffande ett barn. Det är inte ovanligt att en barnavårdsutredning innehåller känsliga uppgifter om andra personer än föräldrarna. Sådana uppgifter kan vara relevanta när det gäller att bedöma ett barns behov av stöd från men har inte alltid samma betydelse när det gäller att ta ställning till vem av föräldrarna som skall ha vårdnaden om barnet. Det är därför påkallat med viss försiktig- het om nämnden, som svar på en begäran om yttrande eller upplysningar, ger in en barnavårdsutredning i sin helhet till domstolen. Jag vill däremot inte gå 2 007 /0 8:JO1 så långt att förfarandet skulle vara helt uteslutet. Som nämnden har anfört kan det i vissa fall vara ändamålsenligt att nämnden som upplysningar till en domstol ger in en utredning som nämnden har utfört rörande barnet. Om nämnden väljer att besvara en begäran på det sättet är det angeläget att nämnden kontrollerar att utredningen inte innehåller i sammanhanget ovid- kommande uppgifter, inte minst om de är känsliga för någon utomstående person. Utan att närmare gå in på innehållet i den aktuella utredningen anser jag att det kan diskuteras om det inte där fanns vissa uppgifter som rörde närstående till parterna och som inte var relevanta för tingsrättens mål. Det är dock svårt att ha en bestämd uppfattning i den frågan. Ställningstagandet blir ytterst beroende på sådana bedömningar som JO är återhållsam med att anlägga synpunkter på och jag lämnar därför frågan. har anfört att barnavårdsutredningen gavs in till tingsrätten trots att hon inte hade fått del av den när utredningen blev klar . Mot bakgrund av vad nämnden har anfört föranleder hennes klagomål i den delen inte någon kommentar från min sida. har även framfört synpunkter på innehållet i barnavårdsutredningen. i har i ett beslut behand- lat klagomål från J.K. mot den utredningen. Vad som har kommit fram föran- leder mig inte att för egen del vidta någon åtgärd. handläggning av ett ärende rörande utseende av ny vårdnadshavare; fråga bl.a. om nämndens utredning var bristfällig (Dnr 4752-2005) bodde tillsammans med P.K. och P.K:s dotter ., född . hade ensam vårdnaden om A. gav M.E., A:s far, in en ansökan hos om att bli förordnad till vårdnadshavare för A. kontaktade tingsrätten i kommun med anledning av att M.E:s ansökan var ofullständig och inte hade kunnat prövas. anmäl- de då själv, enligt 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937), frågan om vårdnadshavare till tingsrätten. Till nämndens anmälan fogades en utredning rörande saken, i vilken anfördes bl.a. följande. Såväl A., hennes pappa . som hennes styvfar S.A. vill och är överens om att A. ska bo kvar med sin styvfar och halvsyster. finner inga skäl till att motsätta sig detta. A:s behov av tillgång till sina biologiska rötter med släktingar på såväl moderns som faderns sida bedömer socialnämnden att S.A. är mån om att A. får behålla. bedöms kunna tillgodose A:s behov av vård och fostran. 2 007 /0 8:JO1 Efter ett kompletteringsföreläggande från tingsrätten anförde socialnämnden som sin uppfattning att M.E. borde utses till vårdnadshavare för A. med i huvudsak följande motivering. anser att A:s biologiska far, M.E., [personuppgifter], skall förordnas som vårdnadshavare för sin dotter. Av anmälan framkommer att såväl A. som hennes styvfar vill detta. Utredarna har endast haft telefonkon- takt med M.E. eftersom han tillhör . Utredarnas bedöm- ning är att det är viktigt att fadern även fortsättningsvis tar ett ansvar för A. genom att han förordnas som vårdnadshavare för henne. förordnade i ett beslut med stöd av 6 kap. 9 § andra stycket att M.E. skulle ha vårdnaden om A. lämnade ett medgivande enligt 6 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) till S.A. att A. skulle få vistas i hans hem för stadigvarande vård och fostran. I en anmälan, som kom in till JO , gjorde S.A. gällande att han borde ha utsetts till vårdnadshavare för A. Han anförde därvid bl.a. följande. Jag anser att i kommun helt felaktigt och oansvarigt utsåg flickans biologiska far till vårdnadshavare då han saknar praktisk och ekonomisk möjlighet att ansvara för flickan. Han bor härifrån och har aldrig bott tillsammans med A. A:s vilja är att bo tillsammans med mig och sin lillasyster och min vilja är också att hon bor kvar här hos oss. Det gjordes aldrig någon utredning om fadern var en lämplig vårdnadshavare. Vidare anser jag att inte tagit sitt ansvar för att se till att A. har en försörjning. Underhållsbidraget skall ses som en statlig garanti för att barn som inte bor med sina föräldrar ska ha en försörjning. Detta bidrag beta- las inte ut eftersom fadern har vårdnaden och ingen annan vårdnadshavare finns. är mycket väl medveten om detta och har inte gjort nå- gonting för att lösa detta ekonomiska problem. betalade ut bidraget men drog in det då de ansåg att det var felaktigt. har inte A. haft den försörj- ning hon enligt den statliga garantin skall ha rätt till. har gjort en utredning där de funnit att mitt hem är ett bra hem för A. för stadigvarande vård och fostran och jag har försökt få att göra en vårdnadsöverflyttning. Fadern och jag har bra kontakt och han motsätter sig inte en överflyttning. S.A:s anmälan rörande handläggningen av frågan om utseende av vårdnads- havare föranledde två ärenden hos JO, ett angående handläggningen vid Vä- nersborgs tingsrätt (JO:s dnr 57-2006) samt det nu aktuella ärendet avseende i kommun (JO:s dnr 4752-2005). Inledningsvis inhämtades kopior av socialförvaltningens handlingar i ären- det. Det kom fram att i hade granskat delar av socialnämndens handläggning. anförde i ett beslut (dnr 701-86161-2003) bl.a. följande. 2 007 /0 8:JO1 När en förälder som är ensam vårdnadshavare dör står barnet utan vårdnadshavare. anser att socialnämnden i sådana fall måste agera skyndsamt. tog visserligen omgående kontakt med M.E. som lovade att ansöka om vårdnaden men som sedan inte fullföljde ärendet. anser att socialnämnden redan när den fick vetskap om att barnet saknade vårdnadshavare själv skulle ha gjort framställan om detta hos tingsrätten. Barnet saknade vårdnadshavare . JO fann inte skäl att utreda den fråga som hade varit föremål för läns- styrelsens prövning. S.A:s anmälan till JO föranledde dock vissa andra frågor som inte hade omfattats av granskning. Därför anmodades socialnämnden att inkomma med yttrande i följande avseenden. 1.Socialnämnden lämnade ett medgivande enligt 6 kap. 6§ socialtjänstlagen (2001:453) för S.A. att ta emot A. i sitt hem för stadigva- rande vård och fostran. därefter, i enlighet med reglerna i 6 kap. 8§ socialtjänstlagen, löpande övervägt om vården fortfarande behövs? 2.Vilka överväganden har socialnämnden gjort i fråga om A:s försörjning? lämnade som sitt remissvar en tjänsteskrivelse, undertecknad av verksamhetschefen , i vilken anfördes i huvudsak följande. A:s moder avled 03-07-25. Modern var ensam vårdnadshavare. A. har , då hon var , bott tillsammans med S.A. som modern var sambo med. 03-08-12 kontaktar S.A. per telefon i och talar med handläggare om den uppkomna situationen. , enligt journalanteckning, uppger S.A. att A. ska fortsätta bo hos honom och att han och A:s biologiske fader . är överens om detta samt att de vill att M.E. ska bli vårdnadshavare. informeras om att M.E. ska lämna in ansö- kan om att bli vårdnadshavare till tingsrätten. I detta skede öppnas inte något ärende formellt. 03-08-29 inkommer från S.A. brev med bifogad ansökan från M.E. som den- ne sänt till tingsrätten om att han vill bli vårdnadshavare. I brevet skriver S.A. , att han vill ansöka om att bli särskilt förordnad vårdnadshavare. Eftersom biologisk fader ansökt om vårdnaden för A. lämnas S.A:s framstäl- lan i detta skede utan åtgärd. har vid olika kontakter vitsordat, att han och M.E. har ett bra samarbete. 03-10-21 tar handläggare vid tingsrätten kontakt angående att M.E. lämnat in ansökan om att bli vårdnadshavare, men inte betalat den avgift som han vid flera tillfällen anmodats göra. Därför har inte något avgörande fattats. lämnar härefter in anmälan till tingsrätten om förordnande om vårdnadshavare och föreslår M.E. som vårdnadshavare för A. Någon utredning angående M.E:s förmåga att vara vårdnadshavare har inte utförts av , eftersom han är boende i . Kontakterna med M.E. har hållits per telefon. Med hänsyn till att det dragit ut med förordnande om vårdnadsha- vare inleds utredning 03-10-28 att i enlighet med 6 kap. 6 § socialtjänstlagen 2 007 /0 8:JO1 lämna medgivande för S.A. att i sitt hem ta emot A. för stadigvarande vård och fostran. 03-12-09 lämnar socialnämndens utskott sådant medgivande. Något beslut om placering av A. hos S.A. har inte fattats av socialnämnden i , eftersom hennes fortsatta boende hos S.A. har gjorts upp mellan honom och vårdnadshavaren och därmed är en privatplacering. 03-12-11 fattar tingsrätten i beslut om att M.E. förordnats till vårdnadshavare för A. Vid kontakt med M.E. förklarar han sig nöjd med detta beslut. Yttrande över fråga 1 Enligt socialtjänstlagens 6 kap. 9 § ska socialnämnden i vårdnadshavarens hemkommun meddela beslut om medgivande enligt 6 §. Med hänsyn till att A. stod utan vårdnadshavare och det på grund av omständigheter som redo- gjorts för ovan, fattade socialnämnden i beslut om att lämna med- givande enligt 6 kap. 6 § SoL för S.A. påtalade i efterhand att detta var felaktigt, men godtagbart utifrån situationen. Det skulle ha varit /socialnämnd som beslutat om att lämna medgivande, utifrån att fadern . blev vårdnadshava- re. På grund av detta blev S.A., vid de kontakter han tog , hän- visad till , vilken är vårdnadshavarens hemkommun. Familjerätten i har /mars -05 helt frånsagt sig ansvar i ärendet, hänvisat till att lämnat medgi- vande och därmed har ansvaret enligt lagstiftningen. Enligt 6 kap. 9 § socialtjänstlagen ska den socialnämnd som lämnat med- givande enligt 6 § fullgöra de uppgifter som finns angivna i 7 §, lämna råd och stöd till den som vårdar barnet, medverka till att det får god vård och fostran, gynnsamma uppväxtförhållanden och lämplig utbildning. haft flera kontakter med i , både vid besök på , brevledes och vid telefonsamtal, är bedömningen att uppgif- terna enligt 6 kap. 7 § socialtjänstlagen delvis har fullgjorts. har på så sätt fått information om aktuella förhållanden i familjen. har vid varje kontakt framfört och lagt tonvikt på att det är den ekonomiska situa- tionen som han vill ha hjälp med. Då det gäller bestämmelsen i 6 kap. 8 § socialtjänstlagen att socialnämn- den minst var sjätte månad ska överväga om vården fortfarande behövs har detta inte skett lagenligt. Någon skriftlig rapportering till nämnden har inte gjorts efter beslutet om medgivande. Samtal med A. har endast skett vid hembesök 03-10-28 i samband med ut- redning för medgivande samt vid hembesök 05-10-05 i samband med ansökan om särskilt förordnad vårdnadshavare för henne. Bedömningen har varit, utifrån de kontakter som skett med S.A., att A. får en god omsorg och fostran i hemmet hos honom samt att A. haft ett fortsatt behov att bo kvar där med hänsyn till att hennes vårdnadshavare inte tagit det ansvar som han borde. Efter att S.A. på nytt framställt om hjälp 05-04-06 angående att A:s vård- nadshavare inte tar sitt ansvar, särskilt vad gäller underhållsstöd, fattar social- nämnden i 05-04-19 beslut om att göra en framställan till tingsrät- ten om att åtgärder bör vidtagas i fråga om vårdnad för A. Denna framställan blir dock inte behandlad av tingsrätten förrän i -05 efterfrågar ärendet. Efter muntlig förberedelse i tingsrätten 05-10-19 överlämnas fortsatt handläggning av stämningsansökan mot vårdnadshavaren till advokatfirman , advokat , . Tingsrätten i har i dom meddelad 06-02-10 förordnat S.A. till särskilt förordnad vårdnadshavare för A. Domen har vunnit laga kraft 06-03-03. 2 007 /0 8:JO1 Yttrande över fråga 2 03-08-12 anmäler förhållandena om att A. står utan vård- nadshavare efter sin moders död, ansöker han om att få underhållsstöd och barnbidrag förskotterat via i väntan på att vårdnadsfrågan är utredd. Vid kontakt med 03-08-18 bekräftas att vare sig beslut om underhållsstöd, barnbidrag eller efterlevandestöd kan fattas innan det är klart vem som är vårdnadshavare. handläggare fattar 03-08-22 beslut om att bevilja ekono- miskt bistånd som förskott på förmån enligt 4 kap. 1 § och 9 kap. 2 § social- tjänstlagen 2 123:- i avvaktan på att underhållsstöd och barnbidrag kommer att utbetalas från FK. Samma summa beviljas sedan enligt ovan 03-09-16, 03-10-16 och 03-11- 14. tar åter kontakt med handläggare 04-02-26 och framställer om att även innevarande månad få förskotterat underhållsstöd och barnbidrag, efter- som detta ännu inte är klart. Vidare berättar han att barnpen- sion/efterlevandestöd börjat betalas ut. Vid kontakt med framkommer att retroaktivt efterle- vandestöd avseende period juli -03januari -04, 10 319:- har betalats ut till S.A. För februari månad har efterlevandestöd utbetalats med 1 310:- 04-02-18. Barnbidraget kommer enligt uppgift från FK att börja utbetalas . Vad gäller underhållsstöd beviljas detta inte, varför social- nämnden inte erhåller någon ersättning för förskotterat underhållsstöd från FK. beviljar och förskotterar 04-03-02 enligt framställan barnbidraget, 950:- avseende februari månad till S.A. I upprepade kontakter med socialkonsulent vid utifrån S.A:s kontakter med angående det uteblivna underhållsstödet har besked givits, att det är vårdnadshavaren som har det ekonomiska ansvaret. Om vårdnadshavaren inte kan tillgodose sin dotters behov, får denne ansöka om ekonomiskt bistånd i sin hemkommun, i detta fall . har informerats om detta samt om möjligheten att själv ansöka om kompletteran- de ekonomiskt bistånd. Han har enligt egen uppgift inkomster överstigande norm för försörjningsstöd och har fått avslag på ansökan om bostadsbidrag. har i stället hävdat att han har rätt till den statliga garantin vad gäll- er underhållsstöd och att han kan erhålla underhållsstöd om han blir förordnad som särskilt förordnad vårdnadshavare. har åtgärdat detta genom framställan till tingsrät- ten om att åtgärder behöver vidtagas i fråga om vårdnad för A. Se fråga 1. I frågan om A:s försörjning har S.A:s eget ansvar vägts in. Han har levt tillsammans med A:s moder och under den tiden tagit på sig ett ansvar även för A:s försörjning, vilket inte bör upphöra i och med hennes moders död. Bedömningen är att A. haft försörjning via efterlevandestöd och barn- /studiebidrag som utbetalats till S.A. Detta har enligt S.A. inte varit tillfyllest för hennes behov och han har menat att socialnämnden ska kompensera ho- nom för det underhållsstöd som vårdnadshavaren inte betalat. yttrade sig över remissvaret. Han anförde bl.a. följande. När han kontak- tade var det enbart för att han visste att A. måste ha en vårdnadshavare. Skälet till att han och M.E. hade kommit överens om att M.E. skulle ta vårdnaden var att S.A. inte kände till att det fanns en möjlighet för honom att utses till särskilt förordnad vårdnads- havare. 2 007 /0 8:JO1 tingsrätts handläggning hade granskats av chefsJO , som har tillsyn över de allmänna domstolarna (JO:s dnr 57-2006, beslut ). I det ärendet lånade JO in handlingarna i tingsrättens ärende nr Ä 1056-03 och mål nr T 912-05. Vad som kom fram föranledde inte någon kritik mot tingsrätten från JO:s sida. I ett beslut anförde JO följande. Vissa iakttagelser beträffande socialnämndens handläggning av frågan om vårdnadshavare för A. I 6 kap. 9 § andra stycket anges följande. Om barnet står under vårdnad av endast en av föräldrarna och den föräldern dör, skall rätten på ansökan av den andra föräldern eller på anmälan av socialnämnden anförtro vårdnaden åt den andra föräldern eller, om det är lämpligare, åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. I 2 kap. 2 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) stadgas att kommu- nen har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Av 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen (2001:937) framgår att om social- nämnden får veta att någon åtgärd behöver vidtas i fråga om vårdnad eller förmynderskap för ett barn, skall nämnden göra framställning eller ansökan om det hos den domstol till vilket ärendet hör. Efter moderns bortgång stod A. utan vårdnadshavare. I enlighet med hu- vudprincipen i 2 kap. 2 § första stycket socialtjänstlagen om vistelsekommu- nens ansvar får det anses ha varit i kommun som enligt 5 kap. 2 § socialtjänstförordningen hade att se till att frågan om vård- nadshavare för A. blev löst. Nämnden valde emellertid inledningsvis att inte anmäla frågan hos tingsrätten eftersom nämnden hade fått uppgift om att M.E., A:s biologiska far, avsåg att ansöka om att bli flickans vårdnadshavare. Som framgått ovan har i kritiserat social- nämndens handläggning i denna del och ansett att nämnden, redan när den fick vetskap om att A. saknade vårdnadshavare, själv borde ha gjort framstäl- lan om saken hos tingsrätten. Jag vill i denna del tillägga följande.