frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — Jag beslutade att inom ramen för ett initiativärende utreda om Migrations- verket hade uppfyllt sina skyldigheter enligt 14 kap. 1 § andra stycket social- tjänstlagen. Muntliga upplysningar hämtades in från . Det kom då bl.a. fram att det rörde sig om ett drygt tiotal fall i vilka verket hade gjort polisan- mälan angående misstankar om brott mot asylsökande barn med uppgiven- hetssymtom. Verket anmodades härefter att yttra sig rörande myndighetens tillämpning i de aktuella fallen av bestämmelsen i 14 kap. 1 § andra stycket socialtjänstla- gen. I yttrande anförde , genom generaldi- rektören , följande. uppmärksammade att det vid verkets mottagningsenheter fanns familjer med barn som uppvisade symtom som benämns uppgivenhetssymtom. För att arbeta med familjerna på ett samlat sätt inrättades ett så kallat barnteam på mottagningsenhet 3 i . Arbetet innebär att det kring varje familj byggs upp ett nätverk bestående av företrädare för barnteamet, , barn- och ungdomspsykiatrin samt eventuellt ytterligare aktörer. I nätverket diskuteras familjens situation samt vilka insatser som behöver vidtas i syfte att förbättra situationen. deltar familjerna i nätverksmötena. Efter mötena gör verket journalanteckningar över vad som har kommit fram vid mötena. Efter att ha arbetat på detta sätt kontaktade mottagningsenhet 3 polisen och informerade om uppgifter som verket hade fått del av. Polisen bedömde att kunde ha intresse av att få uppgifter om vissa typfall. Mot den bakgrunden överlämnade mottagningsen- het 3 uppgifter som kan tyda på att barn har utsatts för brott. Uppgifterna avsåg elva familjer. Uppgiftslämnandet uppmärksammades av massmedierna och det ifrågasattes om verket hade underlåtit att enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen göra en anmälan till sociala myndigheter. 2 007 /0 8:JO1 Allmänt om tillämpning av anmälningsskyldigheten Enligt uppfattning är verket en sådan myndighet som om- fattas av anmälningsskyldighet enligt 14 kap. 1 § andra stycket socialtjänstla- gen. Det innebär också att verket har skyldighet att lämna uppgifter till soci- alnämnden om förhållanden som nämns i bestämmelsens fjärde stycke. I verkets gavs för det inträffade instruk- tioner för anmälan beträffande uppgifter som kommer fram hos mottagnings- enheterna vid den sociala och ekonomiska utredningen av asylsökande, samt när verket i andra sammanhang uppmärksammar att ett utländskt barn utan vårdnadshavare vistas i . Efter det att utlämnandet av uppgifter till polisen uppmärksammades har verket förtydligat instruktionerna för anmälan till socialnämnden. finns detaljerade instruktioner i av vilka det bland an- nat framgår att anmälan ska vara skriftlig och att verket dessutom ska begära en skriftlig bekräftelse på att har tagit emot anmälan. Tillämpningen i de aktuella ärendena Barnteamet på mottagningsenhet 3 har som rutin att alltid anmäla de familjer teamet arbetat med till socialnämnden om inte nämnden redan är informerad om familjen. Anledningen är att dessa familjer ofta har ett stort omvårdnads- behov och att är en viktig part i nätverket. Anmälningar till socialnämnden enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen görs dock av olika skäl inte vid nätverksmötena. Sedan det uppmärksammats att verket hade lämnat uppgifter till polisen och saken diskuterats internt har verket som nämnts ändrat rutinerna för an- mälan till . Mot bakgrund av detta har mottagningsenhet 3 i vissa ärenden, som närmare redogörs för i det följande, gjort en skriftlig an- mälan till sociala myndigheter efter det att uppgifterna har lämnats till poli- sen. I den redovisning som följer här nedan redogörs för varje enskilt ärende, vilka uppgifter om barnen som förekommit och vilka åtgärder som verket vidtagit. För att göra bilden tydligare lämnas först några sammanfattande kommentarer. De uppgifter som har lämnat till polisen har verket i fem av fallen fått från eller de behandlingshem där barnen placerats (ärendena 48). I ett fall kom uppgifterna från en hälsovårdsmyndighet (ären- de 1), vilken också har anmält uppgifterna till . I ett fall fick verket uppgifterna från polisen (ärende 11). I de övriga fyra fallen har uppgifterna kommit fram hos verket (ärendena 2, 3, 9 och 10). I ett av dessa fall har verket anmält uppgifterna till socialtjäns- ten i samband med att de kommit till verkets kännedom (ärende 2). I de ären- den där verket inte har anmält uppgifterna är skälet till detta bland annat att har varit informerad om familjen och att familjen redan har varit föremål för insatser från (ärendena 3, 9 och 10). I sju av fallen har verket haft löpande kontakter med i form av nätverksmöten, som beskrivits ovan, eller på annat sätt. De aktuella uppgifterna avser misstankar om att barn kan ha drogats och kommer från flyktinghälsovården i . Personal som anlitats av flyktinghälsovården gjorde anmälan till socialnämnden . Migra- tionsverket informerades om anmälan per telefon . Anmälan beskriver familjens situation i allmänna ordalag. Enligt uppgift från personal på mottagningsenhet 3 har anmälaren lämnat uppgifterna om drog- misstankar muntligen till socialnämnden. 2 007 /0 8:JO1 har haft kontakt med angående familjen och gjort anmälan enligt socialtjänstlagen sedan det uppstått osäkerhet om familjen själv klarade sin livssituation. Att anmälan har gjorts framgår av en tjänsteanteckning, men det är oklart om anmälan var skriftlig eller muntlig. Därefter har verket haft löpande kontakter med i de olika orter som familjen varit bosatt i, vilket framgår av verkets dokumentation i ärendet. Familjen har varit föremål för nätverks- samarbete. Uppgifterna avser information som lämnats anonymt till per telefon , och . Av informationen framgår bland annat att modern tvingar ett av barnen att spela apatiskt i samband med hembesök, att barnet förbjudits att äta vanlig mat sedan sonden tagits bort samt att familjen har för avsikt att se till att ett annat barn också blir apatiskt i syfte att familjen ska få uppehållstillstånd. I ärendet finns också information om att en anonym person kontaktat verket och visat en videofilm från ett bröllop, på vilken barnet som har bedömts vara apatiskt dan- sar och skrattar. På filmen syns att barnet har näringssond. anmälde per telefon missförhållanden i familjen till soci- altjänsten . Verket gjorde en ny anmälan per telefon till social- tjänsten med anledning av nya anonyma uppgifter som kommit in . Anmälningarna är dokumenterade i journalanteckningar. Av anteckningar i ärendet framgår att har träffat familjen tillsammans med första gången efter en anmälan till från barn- och ungdomspsykiatrin. Därefter har verket haft löpande kontakter med i de olika orter där familjen bott. Kon- takterna pågick till dess att familjen avvek samt är dokumenterade i journal- anteckningar. De aktuella uppgifterna avser information som har fått från modern i familjen vid ett hembesök . Hon har bland annat berättat att hon beslutat att familjen skulle gömma sig för att undvika att avvisas och i samband med det överdoserat psykofarmaka så att ett av hennes barn blivit medvetslöst. Barnet har sedan transporterats i bil från till . Med anledning av vad modern berättat gjorde verket en skriftlig anmälan till socialnämnden , trots att det bedömdes att redan var inkopplad. Av journalanteckningar framgår att verket känt till att social- tjänsten planerade ett hembesök hos familjen . Efter anmälan har verket haft löpande kontakter med , vilket har dokumenterats i verkets journalanteckningar. Innan anmälan gjordes hade verket haft kontak- ter med sjukvården och barnpsykiatrin angående familjen. Uppgifterna rör misstankar om att ett barn har drogats. fick uppgifterna muntligen från det behandlingshem där pojken hade placerats av andra myndigheter. Personalen på behandlingshemmet ansåg att barnet var slöare efter varje besök av föräldrarna. De muntliga uppgifterna kom enligt mottagningsenhet 3 till verket , efter det att barnet hade fått permanent uppehållstillstånd i , och har inte dokumenterats hos ver- ket. Verkets personal har utgått från att personalen på behandlingshemmet har upplyst socialnämnden om drogmisstankarna och har inte gjort någon egen anmälan eller haft andra kontakter med med anledning av upp- gifterna. 2 007 /0 8:JO1 Av journalanteckningarna i ärendet framgår att verket tidigare fått infor- mation från sjukvården om att barnet kom till sjukhus via 2004- 08-04 samt att sjukhuset hade kontaktat senare angå- ende barnets situation. Verket har även senare haft kontakt med sjukvården angående familjen. Uppgifterna avser bland annat misstankar om sexuella övergrepp samt oklar- heter om huruvida de vuxna personerna i familjen är barnets biologiska för- äldrar. Uppgifterna om eventuella sexuella övergrepp fick från i samband med ett möte angående famil- jen. Verket har dokumenterat uppgifterna i journalanteckningar. Osäkerheten kring föräldraskapet har enligt mottagningsenhet 3 sedan lång [tid] diskuterats vid nätverksmöten. Dokumentation av att frågan har diskuterats finns i jour- nalanteckningar från ett sådant möte . fick information om familjen i samband med ett möte med barn- och ungdomspsykiatrin. Vid mötet kom det fram att familjen var aktuell hos . upplyste samma månad verket om att barnet och fadern hade placerats på ett behandlingshem samt att modern vårdades på sjukhus. Regelbundna nätverksmöten har ägt rum . Uppgifterna handlar om att barnet har placerats i skyddat boende på grund av misstankar om att barnet och dess mor hade misshandlats. Utredning pågick även beträffande barnets syskon. fick uppgifterna från soci- altjänsten per telefon , och uppgifterna dokumenterades genom journalanteckningar. hade i sin tur fått uppgifter om missför- hållanden från barnets skola. Barnet var omhändertaget enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) . Av verkets journalanteckningar framgår att barnets skola dis- kuterat situationen med . Det framgår också att barnets mor har lämnat ytterligare uppgifter om barnens situation under ett möte , vid vilket bl.a. verket och deltog. Verket har haft flera kontakter med och har också lämnat ut vissa handlingar som socialtjäns- ten begärt att få ta del av. Uppgifterna gäller bl.a. information om att föräldrarna hade hällt ut barnets sondmat, att pappan hade hotat att döda personalen, att sjukvården har miss- tänkt att flickan drogats samt att pappan har erkänt att han gett flickan medi- cin som han påstod var penicillin från . Uppgifterna kom enligt mot- tagningsenhet 3 till kännedom under möten med bland annat . Vid mötena har personalen vid den bostadsanläggning där socialnämnden hade placerat familjen berättat om de ifrågavarande uppgifterna. har dokumenterat delar av upp- gifterna i journalanteckningar. Av verkets journalanteckningar framgår vidare att i septem- ber 2004 har informerat verket om bl.a. att barnet är apatiskt. Verket har haft flera möten med , vid vilka familjens situation har diskuterats. Kontakterna har dokumenterats genom journalanteckningar. Uppgifterna gäller ett barn som vid läkarkontroll bl.a. har uppvisat levervär- den som har varit så höga att de inte kunnat uppkomma genom den medicin som skrivits ut. Uppgifterna lämnades muntligen till mot- 2 007 /0 8:JO1 tagningsenhet 3 av personal vid det behandlingshem där social- nämnden hade placerat familjen. Uppgifterna har inte dokumenterats hos verket. Enligt mottagningsenhet 3 har personalen vid familjens boendean- läggning informerat socialnämnden om de aktuella uppgifterna. Någon do- kumentation beträffande detta finns inte i ärendet. Enligt uppgifter från mottagningsenhet 3 informerade 2005- 01-26 enheten om att barnet och modern hade placerats på ett behandlings- hem. Detta framgår indirekt av journalanteckningar i ärendet. Av anteckning- arna framgår också att verket fick besked om att barnet och modern hade avvikit från behandlingshemmet . gjorde en skriftlig anmälan till 2005-11- 29. Anmälan är dokumenterad i journalen. Skälet till att verket inte gjorde anmälan tidigare var att familjen redan var föremål för insatser från social- tjänstens sida och att omvårdnadsbehovet därmed bedömdes tillgodosett. Misstankarna om att barnet for illa var vaga. Uppgifterna avser misstankar om att familjen har uppgett falsk identitet samt information om att familjen enligt ett anonymt brev hade fått instruktioner om hur barn kan göras apatiska. Detta brev har inte diarieförts och det är oklart när det kom in till verket. Enligt mottagningsenhet 3 kom brevet troligen in eller . Uppgifterna om de felaktiga identiteterna kom enligt journalanteckningar in till verket genom ett annat anonymt brev. Inte heller detta brev tycks vara diariefört. har enligt journalanteckningar deltagit i regelbundna nät- verksmöten gällande familjen tillsammans med bl.a. . Verket anmälde misstankarna till , dvs. efter det att verket infört nya rutiner. Anmälan har inte gjorts tidigare, eftersom familjen var föremål för insatser från sida, bl.a. genom familjehemsplacering. Mottagningsenhet 3 bedömde dess- utom att uppgifterna var osäkra, eftersom breven var anonyma. Sannolikt bedömdes uppgifterna om att familjen hade angett fel identitet inte vara av intresse för socialnämnden när de kom in. De aktuella uppgifterna rör information om att mannen i familjen eventuellt inte är biologisk far till barnen, eftersom han på grund av ett fotografi hade bedömts vara identisk med en man som påstods vara gift och ha barn med en annan kvinna. Ett av barnen i familjen i matades med sond. syster hade tidigare beviljats permanent uppehållstillstånd på grund av att ett av hennes barn hade varit sjukt. Uppgifterna om mannens identitet kom enligt journalanteckningar till kännedom . Av journalanteckningar framgår att har informe- rat verket om att hade ordnat bostad åt familjen och skulle utre- da vilka insatser som behövde göras i övrigt. Av andra journalanteckningar framgår att verket har haft flera kontakter med om främst bostadsfrågor. har inte anmält uppgifterna om mannens identitet till so- cialtjänsten på grund av att familjen redan var föremål för insatser från social- tjänstens sida och att behovet av omvårdnad därmed var tillgodosett. Uppgif- terna bedömdes inte vara relevanta för omvårdnaden om barnen. Mottag- ningsenhet 3 ansåg att en tänkbar förklaring till identitetsuppgifterna kunde vara att mannen har två familjer. Uppgifterna avser information om att fadern i familjen har utsatt barnet för olika former av påtryckningar för att barnet skulle uppträda apatiskt. 2 007 /0 8:JO1 gifterna hämtades från en promemoria som polisen hade upprättat och kom- mer ursprungligen från en sjukhusterapeut. Terapeuten har hotats av fadern på grund av att terapeuten har gjort gällande att fadern var ansvarig för barnets tillstånd. Promemorian kom in till i men diariefördes inte. Familjen beviljades permanent uppehållstillstånd , dvs. innan promemorian kom in till , och var hos verket på så kallat utskrivningssamtal. Enligt uppgift från mottag- ningsenhet 3 var familjen redan aktuell hos . Dessa omständig- heter bidrog till att verket inte såg någon anledning till att informera . Verket anmälde uppgifterna skriftligen till social- tjänsten , vilket har dokumenterats i verkets journalanteckningar. Av utredning framgår det att mottagningsenhet 3 över- tog ansvaret för familjen först och att familjen inte varit föremål för nätverksarbete. Tillämpningen av anmälnings- och uppgiftsskyldigheten Genomgången visar att i sju av fallen har förmedlat till Migra- tionsverket eller känt till de uppgifter som verket lämnat till polisen (ärendena 1, 2 samt 48). Verket har i de övriga fyra fallen bedömt att det inte funnits behov av att göra anmälan till när uppgifterna kom till verkets kännedom. av ärendena har verket också haft löpande kontakter med om barnen. Det har således inte varit fråga om att Migra- tionsverket har undanhållit uppgifter för de sociala myndigheterna. Av utredningen framgår att verket i fem av de elva fallen har fått de aktu- ella uppgifterna från eller de behandlingshem där barnen place- rats (ärendena 48). Något krav på att verket ska göra anmälan till socialtjäns- ten beträffande samma uppgifter kan rimligen inte ställas. Detsamma gäller det fall i vilket sjukvården har gjort anmälan till socialnämnden och lämnat uppgifter till verket (ärende 1). I ett av de ärenden där uppgifterna kom fram hos , gjorde verket anmälan till socialnämnden efter det att uppgifterna kom till verkets kännedom (ärende 2). I ett annat av de ärenden där uppgifterna kom fram hos , gjorde verket anmälan efter det att verket fått in uppgifterna (ärende 3). Anmälan gjordes i detta fall trots att tjänstemännen bedömde att redan var inkopplad. Jag kan här konstatera att anmälan inte har gjorts genast. Om tjänstemännen bedömde att uppgifterna omfattades av anmälningsskyldighet borde anmälan rätteligen ha gjorts när uppgifterna kom till verkets kännedom. När det gäller de övriga tre fallen har de berörda tjänstemännen bedömt att det inte fanns något behov av att anmäla uppgifterna till socialnämnden när de kom till verkets kännedom (ärendena 911). De närmare omständigheterna kring dessa ställningstaganden framgår av den ovanstående genomgången. Det förtjänar att påpekas att, även om formuleringen i 14 kap. 1 § socialtjänst- lagen ger ett visst utrymme för en bedömning av om en uppgift omfattas av anmälnings- eller uppgiftsskyldighet, det är viktigt att uppgiften lämnas till socialnämnden så snart det finns minsta tvekan om uppgiftens betydelse för barnets behov av skydd. I tveksamma fall finns det möjlighet att rådgöra med . Jag finner inte anledning att på grundval av verkets utredning i efterhand ifrågasätta riktigheten i de bedömningar som verket har gjort beträf- fande ärendena 911. Av verkets framgår numera bl.a. att anmälningsplikten inte förutsätter att det är klarlagt att socialnämnden behöver ingripa samt att anmälan kan göras även beträffande obestyrkta uppgifter. 2 007 /0 8:JO1 Av verkets utredning framgår att vissa av de anmälningar som verket har gjort inte varit skriftliga. Även om det inte finns något formellt krav på skrift- lighet rekommenderas sådan anmälan av bl.a. ombudsman. Som redan har nämnts framgår det numera av verkets interna instruktioner att en anmälan ska vara skriftlig och att verket ska begära att socialnämnden bekräf- tar att anmälan har tagits emot. Genomgången av materialet visar att dokumentationen i de aktuella ärendena är omfattande. Den information som har fått muntligen av andra myndigheter och uppgiftslämnare har dock i några fall inte dokumente- rats eller dokumenterats endast i vissa delar hos verket. Verket har vid utarbe- tandet av detta yttrande tagit del av dokumentationen i ärendena och inhämtat kompletterande upplysningar muntligen från de berörda medarbetarna. Jag vill framhålla att det inte alltid är helt klart om en uppgift som lämnas till verket muntligen, exempelvis till en mottagningsenhet, omfattas av an- teckningsskyldighet enligt 15 § förvaltningslagen, eftersom det kan vara osä- kert om uppgiften har betydelse för utgången av ett ärende. Uppgifter som kommer in muntligen är inte heller alltid sådana som typiskt sett bör föras in i journalanteckningar, vilket innebär att det finns situationer där det är tvivelak- tigt om uppgiften ska eller bör antecknas. Även om anteckningsskyldighet inte skulle gälla för en uppgift som verket får in muntligen, anser jag att upp- giften bör dokumenteras om den kan komma att ligga till grund för åtgärder från verkets sida. Genomgången av ärendena visar att det råder osäkerhet om när vissa hand- lingar har kommit in, eftersom dessa inte har diarieförts (ärendena 9 och 11). Detta strider mot gällande regler och är naturligtvis inte acceptabelt. För att säkerställa att uppgifter och handlingar dokumenteras på rätt sätt avser mottagningsenhet 3 att anordna utbildning om dokumentationskravet, samt införa en rutin som innebär att handläggarna i samband med ärende- genomgångar särskilt uppmärksammar frågan om dokumentationsskyldighe- ten. Det bör nämnas att verkets redan innehåller detalje- rade instruktioner beträffande tjänste- och journalanteckningar samt att verket i den interna utbildningen särskilt betonar betydelsen av att dokumentera uppgifter och diarieföra handlingar. bedömer att metoden med barnteam och nätverk är ett före- dömligt sätt att arbeta med familjer som det nu är fråga om. Barnteamet har som ovan nämnts rutinen att alltid anmäla till , om inte social- tjänsten redan är informerad om familjen. För att säkerställa att alltid är informerad införs emellertid de rutiner som har beskrivits ovan om skriftlig anmälan och skriftlig bekräftelse. Det är bestämt att Verksamhetsområde asyl ska göra en översyn av myndighetsutövningen inom mottagningsverksamheten genom besök på verkets samtliga mottagningsenheter. Centrala frågor i denna översyn är anmälan enligt socialtjänstlagen, dokumentationsskyldighet och diareföring. dokumentation rörande de aktuella fallen hämtades in. Enligt 14 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) är myndigheter vars verksamhet berör barn och ungdom samt myndigheter inom hälso- och sjukvården, annan rättspsykiatrisk undersökningsverksamhet, 2 007 /0 8:JO1 och kriminalvården skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Detta gäller även dem som är anställda hos sådana myndigheter. Anmälningsskyldighet gäller också dem som är verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som berör barn och unga eller annan yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet inom hälso- och sjukvården eller på område. Av paragrafens fjärde stycke framgår att myndigheter, befattningshavare och yrkesverksamma som anges i andra stycket är skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. omfattas av anmälningsskyldigheten enligt 14 § andra stycket socialtjänstlagen (se , Anmälningsskyldighet om miss- förhållanden som rör barn, s. 26). Anmälningsskyldigheten för de aktuella kategorierna av tjänstemän är ab- solut. Det innebär att anmälan skall göras till socialnämnden när vissa om- ständigheter föreligger oberoende av exempelvis att barnet redan är aktuellt hos nämnden. Varje myndighet måste självständigt ta ställning till om de uppgifter som myndigheten får i sin verksamhet skall föranleda en anmälan. Detta gäller i princip också då myndigheten får uppgifterna från någon annan som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Anmälningsskyldigheten förutsätter inte att det är klarlagt att socialnämn- den behöver ingripa till ett barns skydd. Även uppgifter som är svårbedömda eller obestyrkta skall anmälas om de tyder på att ett barn kan vara i behov av stöd eller hjälp från socialnämndens sida. Det ankommer därefter på social- nämnden att undersöka vilken grund som kan finnas för uppgifterna och utre- da om det finns behov av åtgärder. En anmälan till socialnämnden bör göras skriftligen (se JO:s beslut i ärende dnr 2964-1990). har upplyst att myndigheten uppmärk- sammade att det vid verkets mottagningsenheter fanns familjer med barn som uppvisade uppgivenhetssymtom. För att arbeta med familjerna på ett samlat sätt inrättade verket ett s.k. barnteam på mottagningsenhet 3 i . Kring varje familj byggdes upp ett nätverk bestående av företrädare för barnteamet, , barn- och ungdomspsykiatrin m.fl. I nätverket diskuteras fa- miljens situation samt vilka insatser som behöver vidtas i syfte att förbättra situationen. arbete kontaktade mottagningsenhet 3 polisen och informerade om uppgifter som verket hade fått del av och som kunde tyda på att barn utsatts för brott. Det rörde sig om sammanlagt elva familjer. Huvudfrågan i ärendet är om verket i de nu aktuella fallen har fullgjort skyldigheten att göra anmälan enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen.