frsrdg · GV04NR1 · 2008-03-17 00:00:00 — svenska delegations berättelse angående verksamheten svenska delegation får härmed överlämna bifogade berättelse angående sin verksamhet . Berättelsen innehåller en redogörelse för rådets 59:e session den 30 oktober1 november samt en översikt över rådets övriga verksamhet . 3 Nordiska strategier inför klimatförändringen11 4 en stark global aktör13 5 Ett gränslöst Norden17 6 59:e session i den 30 oktober1 7 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén24 8 Det parlamentariska Östersjösamarbetet49 9 Det parlamentariska arktiska samarbetet52 Rekommendationer, yttranden och interna beslut antagna vid 59:e session samt framställningar antagna av presidiet under 200756 Konferensuttalande från en parlamentarisk konferens om den nordliga dimensionen, den 28 februari1 Resolution antagen vid den 3:e parlamentariska , Resolution antagen vid den 16:e parlamentariska , Program för arbete 200881 Det nordiska samarbetet omfattar , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . inrättades 1952 och 1971. Den grundläggande ramen för samarbetet är . har 87 medlemmar valda av respektive parlament. utövar parlamentarisk kontroll i förhållande till och behandlar och uttalar sig om de förslag ministerrådet framlägger inför rådet. På den årliga sessionen antas rekommendationer som riktar sig till eller de nordiska ländernas regeringar. Ett smalare men vassare nordiskt samarbete session 2007 i inleddes med ett nordiskt toppmöte där regerings- och oppositionsledare från de nordiska länderna och de självstyrande områdena diskuterade globalisering och klimatfrågor. De nordiska statsministrarna har tillsammans med satt globaliseringen högt på dagordningen. Målet är att genomföra ett antal program för att stärka roll i globaliseringen och öka ländernas synlighet internationellt. I denna process prioriteras klimat-, miljö- och energifrågor samt forskning, utbildning och innovation. Det nordiska samarbetet behöver bli mer fokuserat och målinriktat. Vi måste prioritera ett mindre antal huvuduppgifter. På så sätt kan vi stärka samarbetet såväl inom som globalt och inte minst i EU. Vill vi utveckla de nordiska fördelarna i en global omvärld behövs samarbete kring bl.a. energi- och miljöfrågor samt utbildnings- och forskningsfrågor. För att utnyttja samlade potential är det viktigt att undanröja gränshinder som utgör bromklossar för en ökad rörlighet. Nordiskt samarbete stark folklig förankring Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet syftar till att öka gemenskapen mellan de nordiska länderna och deras befolkningar. Särskilt viktigt är att undanröja olika former av gränshinder som försvårar den fria rörligheten i . Inför session i uttalade nordborna i en opinionsundersökning sitt stöd för det nordiska samarbetet. Undersökningen visar att det finns ett fortsatt starkt stöd för det nordiska samarbetet och att en majoritet av medborgarna väl känner till det officiella nordiska samarbetet. Enligt undersökningen vill nio av tio nordbor att de nordiska länderna ska intensifiera sitt samarbete inför FN:s stora klimatmöte i . 2007 ett gott nordiskt år Vid session 2006 antogs ett program under rubriken tillsammans. Syftet med programmet är att de nordiska länderna tillsammans ska fånga upp de möjligheter som ett förstärkt nordiskt samarbete ger i en globaliserad värld. De nordiska länderna har gemensamma styrkepositioner som bäst kan utnyttjas på den globala marknaden genom en samfälld strategisk insats. Vi har något att ge varandra i ett nära samarbete, vilket ger ett bättre utfall än det varje land kan åstadkomma på egen hand. Viktiga samarbetsområden har varit ett utan gränshinder, ett miljömedvetet , globaliseringens utmaningar och möjligheter, den nordiska välfärdsmodellen, språkförståelsen och de självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet. har hållit tre rådsmöten samt sin årliga session i . President i rådet har varit från . Klimatfrågan högst på dagordningen Speciellt klimatförändringarna har varit i fokus för debatten i . Frågor som diskuterats är exempelvis hur de nordiska länderna kan påverka i och förväntade konsekvenser av klimatförändringarna för , inte minst i de arktiska områdena. begärde att ministerrådet skulle lämna en redogörelse för status och planer för samnordiska insatser i förberedelserna av . En redogörelse lämnades vid sessionen om ett antal samnordiska initiativ och analyser. Det framkom att EU och de nordiska länderna aktivt arbetar för att det ska bli enighet i om ett ambitiöst globalt klimatavtal som omfattar alla stora länder. I enlighet med överenskommelse mellan de nordiska talmännen och presidium arrangerades ett seminarium för de nordiska och baltiska parlamentens fackutskott på temat Climate Changes and Energy Issues . Temat hade valts efter inspel från de nationella parlamenten. program var Att möta globaliseringen tillsammans. Följaktligen har globaliseringens utmaningar och möjligheter fortsatt varit ett högt prioriterat område i . Även statministrarna har satt frågan högt upp på dagordningen och avsatt för olika globaliseringsinitiativ . arrangerar de nordiska statministrarna ett nordiskt globaliseringsforum vid . Nordiska politiker med statsministrarna i spetsen kommer att träffa representanter för näringsliv, forskning, utbildning, innovation och frivilligorganisationer. Syftet är att inspirera nordiska politiker till en gemensam utformning av nordiska initiativ på globaliseringsområdet. Mötet kommer att hållas och arrangeras av ordförandelandet. Nytt nordiskt forum för gränshinder Gränshinderssamarbetet har haft fortsatt hög prioritet . har frågan om behovet av en driva på arbetet med avskaffandet av onödiga gränshinder diskuterats, och vid sessionen beslutade de nordiska statsministrarna att det skulle bildas ett nytt forum för gränshinder. Ett antal hinder ska granskas och de nordiska länderna ska gemensamt försöka hitta lösningar på problemen. Arbetet kommer att ledas av ambassadör . Svensk representant är regionrådet . Forumet har i uppdrag att identifiera gränshinder, prioritera bland dessa och förankra utvalda gränshindersfrågor i sina respektive regeringar samt att med hjälp från nationella myndigheter och ministerier utarbeta konkreta lösningsförslag på problemen. Forumet rapporterar direkt till statsministrarna en gång . En utvärdering kommer att ske . Viktigt är att avskaffa gränshinder men också att förhindra att nya uppstår när lagstiftningen inte samordnas tillräckligt väl. Ålandsdokumentet stärkt position för de självstyrande områdena i det nordiska samarbetet Frågan om de självstyrande områdenas ställning i det officiella nordiska samarbetet har utretts och diskuterats i flera forum under det gånga åren med anledning av en ansökan från om fullt medlemskap i och . En förutsättningslös kartläggning har presenterats som analyserar de autonoma områdenas ställning och arbetsmöjligheter i det nordiska samarbetet. Vid sessionen i fattades det formella beslutet för det s.k. Ålandsdokumentet som ger de självstyrande områdena ett ökat inflytande inom det nordiska samarbetet utan att det krävs ändringar i . När det gäller arbetet i deltar , och på liknande villkor som de fullvärdiga medlemmarna. I ministerrådet har man närvarorätt men inte rösträtt. en ledande kunskaps- och kompetensregion ska vara en föregångsregion för kompetensutveckling och forskning med tyngdpunkt på att utveckla de mänskliga resurserna. Vidare ska utveckla och understödja samarbetet på den internationella arenan med särskild vikt vid närområden. Satsningen på utbildning och forskning ska främja ländernas konkurrensförmåga. Forskningen ska präglas av långsiktighet och omfatta områden där ett nordiskt samarbete ger ett mervärde och därför framstår som naturligt och relevant. Kulturen är ett viktigt profilområde inom det nordiska samarbetet. Samarbetet har varit föremål för ett stort reformarbete som innebär att en rad kulturinstitutioner lagts ned. har de nya arbetsformerna med tidsbegränsade program börjat sitt arbete inom ramen för programsekretariatet Kulturkontakt Nord. Uppdateringen av det nordiska kultursamarbetet är viktigt för att kunna möta de utmaningar som kulturlivet står inför såväl nationellt som internationellt. Reformen ska göra det möjligt att fördela mer resurser direkt till kulturfältets aktörer. Att möta förändringar program för arbete 2008 Vid session antogs ett program (bilaga 6) under . Syftet är att fånga upp de möjligheter som ett förstärkt nordiskt samarbete ger i en globaliserad värld. Programmet innehåller frågor som till stora delar sammanfaller med de frågor som fanns i rådets program . Tre centrala teman är fortsatt prioriterade : gränshindersproblematiken, klimat- och nordområdesfrågorna samt globaliseringsfrågorna. kommer i samarbete med de nordiska ländernas regeringar att nogsamt följa avvecklingen av gränshinder i . Att avskaffa gränshinder är dock inte nog. Nya uppstår på grund av ny nationell lagstiftning och i samband med nationell implementering av EU direktiv. Här är det nödvändigt med en nordisk koordinering. kommer att fokusera på planeringen av i för att säkerställa att de nödvändiga besluten med tanke på miljön och klimatet fattas vid mötet. vill fortsatt spela en aktiv roll i Östersjösamarbetet, i Västnorden, i Arktis- och samt också aktivera samarbetet i förhållande till . Globaliseringen är ett område där vi genom samarbete kan skapa ett mervärde för de enskilda länderna och därigenom vara till nytta för våra nordiska medborgare. Genom en samfälld strategisk insats kan vi bättre utnyttja våra styrkepositioner på den globala marknaden. kommer att hålla tre rådsmöten samt en session, den 60:e sessionen, i . Presidentskapet innehas av genom . Konkurrens, klimat, kreativitet och koordinering har i det svenska ordförandeskapsprogrammet samlats under rubriken . Dessa fyra K:n ska genomsyra det svenska ordförandeskapet i . Flera av prioriteringarna under det svenska ordförandeskapet i ministerrådet sammanfaller med de svenska prioriteringarna inför EU-ordförandeskapet 2009 som klimat, konkurrenskraft och en starkare . Det nordiska samarbetets roll och möjligheter i ett bredare europeiskt perspektiv är nödvändigt och självklart. vill under det svenska ordförandeskapet utveckla Nordiska ministerrådets anpassning till och koordinering med ländernas EU-samarbete. ska riktlinjer för samarbetet med de tre baltiska länderna och Nordvästra revideras. De olika regionala samarbetena behöver kompletteras och länkas in i varandra inte minst inför arbetet med en Östersjöstrategi inom EU. Det nordiska samarbetets budget Nordiska ministerrådets budget uppgår till . beslutar om budgetramen medan enligt kan påverka innehållet i budgeten. ska, om inte särskilda skäl föreligger, genomföra de förslag till ändringar inom budgetramen som föreslås av . Globaliseringens utmaningar och möjligheter står högt på den nordiska dagordningen, och de nordiska statsministrarna har beslutat att avsätta 60miljoner danska kronor, inom ramen för en oförändrad budget, för detta ändamål . Ett annat högt prioriterat område är samarbetet med grannländerna i norra och kring . De nordiska länderna bidrar till finansieringen av samarbetet enligt en fördelningsnyckel som gör bidraget proportionellt till varje lands bruttonationalprodukt. andel i den nordiska budgeten utgör 31,. budget uppgår till ca . Pengarna används till rådsorganisationen och rådssekretariatets verksamhet. I budgeten ingår också överföringar till partistöd, Ungdomens Nordiska råd och till journaliststipendier. Samma fördelningsnyckel som för tillämpas. Såväl som Nordiska ministerrådets budget fastställs av de nordiska samarbetsministrarna respektive presidium med förbehåll för de nordiska parlamentens godkännande. svenska delegations budget uppgår till . Delegationen och dess arbetsutskott svenska delegation består av 20 medlemmar och 20 suppleanter. Delegationens sammansättning framgår av bilaga 1. Delegationens ordförande har varit () och vice ordförande (). I delegationens arbetsutskott har utöver ordföranden och vice ordföranden ingått (), (), () och (). Delegationen har under verksamhetsåret hållit åtta möten och arbetsutskottet har hållit sex möten. Delegationen har engagerat sig i gränshindersarbetet bl.a. genom att besöka Grensetjänsten i och /samt genom den fortlöpande dialogen med samarbetsminister (). Delegationen har även mött representanter för de nordiska institutionerna/organisationerna i och fört en dialog om det nordiska samarbetet på olika nivåer. Uppföljning och förankring av rekommendationer Svenska delegationens medlemmar har fortsatt aktivt följt genomförandet av rekommendationer och förankringen av de nordiska frågorna i . Delegationen har utsett särskilt ansvariga medlemmar för varje rekommendation och nära följt hur de rekommendationer som sänts över till relevanta utskott behandlats. Dialog med den nordiska samarbetsministern Delegationen har följt samarbetet inom genom en fortlöpande dialog med den nordiska samarbetsministern . Delegationen har särskilt uppskattat den nära dialogen om det svenska ordförandeskapsprogrammet för som samarbetsministern initierat. Svenska delegationen har besökt två gränsområden, dels Grense-tjänsten i , dels tvillingstäderna /. Delegationen har kunnat konstatera att genom sitt geografiska läge med gränser till tre av de nordiska länderna, har ett stort intresse av att avlägsna de gränshinder som finns och att nya inte uppstår. Efter besöket i /beslöt delegationen att följa upp två konkreta gränshinder genom att utse särskilda rapportörer för dessa. Delegationen avser även att närmare bekanta sig med gränsproblematiken i . Det framtida nordiska samarbetet Som en uppföljning av dialogen med talmännen om det framtida nordiska samarbetet arrangerade svenska delegationen ett seminarium i . Seminariet som vände sig till samtliga riksdagsledamöter behandlade dels det nordiska samarbetets utveckling, dels förankringen av arbete i de nationella parlamenten. Den folkliga förankringen av det nordiska samarbetet underströks särskilt. Seminariet lyfte fram ett antal frågeställningar, bl.a. behovet av fokusering och uppföljning, som delegationen fört vidare för diskussion i organ. Som ett led i uppmärksammandet av Internationella polaråret 20072008 har svenska delegationen på initiativ av den svenska medlemmen i den arktiska parlamentarikerkommittén arrangerat två seminarier om Internationella polaråret. arrangerades, i samarbete med den svenska kommittén för Internationella polaråret, ett seminarium i syfte att uppmärksamma polaråret i . Som en uppföljning av detta arrangerade den svenska delegationen i samarbete med Svenska kommittén för Internationella polaråret och i fokus ett nordiskt seminarium om Internationella polaråret , i anslutning till januarimöten i . Detta seminarium fokuserade dels på den geopolitiska situationen i regionen, dels på den nordiska nyttan av forskningssamarbete, särskilt vad gäller observationssystem i regionen. Seminariet fick genomslag både i och i andra nordiska länder. utdelas och har inrättats för att ge journalister möjlighet att undersöka och rapportera om förhållanden i de nordiska länderna och om det nordiska samarbetet. Stipendiesumman var för del , och tre svenska journalister fick dela på stipendiet. Svenska delegationen har fortsatt samarbetet med i Fokus, det nordiska informationsfönstret i bl.a. genom samarrangemang i form av frukostmöten och seminarier. På informationssidan samverkar delegationen också med genom ett särskilt samarbetsavtal. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring, och samarbetet med frivilligorganisationerna är en viktig del, där av naturliga skäl intar en särställning. Hallå är en informationstjänst som hjälper människor som hamnat i kläm mellan de nordiska ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vid flytt, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Genom regelbundna rapporter från Hallå får delegationen information om de problem människor stöter på när de rör sig över de nordiska gränserna. parlamentariska stipendieprogram inleddes för att främja parlamentariskt samarbete och utvecklingen av parlamentarisk demokrati i närområden. De baltiska ländernas inträde i Europeiska unionen innebar att stipendieprogrammet, i likhet med övriga insatser inom ramen för närområdessamarbetet, koncentreras till nordvästra . kommer ett s.k. omvänt stipendieprogram att genomföras med innebörden att politiker från de nordiska länderna reser till nordvästra för att bekanta sig med regionen. Delegationen har fortsatt att stödja det arbete som görs inom ramen för manliga nätverk mot människohandel för sexuellt utnyttjande, våld mot kvinnor och för jämställdhet. Bland annat har delegationen tillsammans med manliga nätverket arrangerat ett frukostmöte om trafficking. Den schleswig-holsteinska lantdagen ordnar ett s.k. Kieler-Woche-Gespräch. svenska delegation har i uppdrag att för räkning utse en eller två deltagare i detta arrangemang. På grund av tidsskäl fanns ingen möjlighet till deltagande i från sida . 3 Nordiska strategier inför klimatförändringen I arbetsprogram sägs under rubriken att energipolitiken måste utformas så att den tillgodoser dels miljö- och klimatmålen, dels distributions- och försörjningsmålsättningar i de nordiska länderna. Det förutsätter en minskning av användandet av fossila bränslen och en satsning på en rad olika miljövänliga energikällor. Alltså bör det nordiska samarbetet satsa på att utveckla och utnyttja förnybar energi i större grad än . Klimatförändringen och hur de nordiska länderna kan möta denna har varit ett genomgående tema för verksamheten 2007. Ett av fokusområdena har varit förberedelser för klimattoppmötet i och behovet av en nordisk hållning inför detta möte. Både inom ramen för miljö- och naturresursutskottets och presidiets verksamhet har medlemsförslag behandlats som lett till rekommendationer på området: nr 7/2007 om klimatinitiativ i och internationellt och nr 10/2007 om nordisk insats inför i . Också på energiområdet har två rekommendationer antagits, nr 8/2007 om energieffektivisering och användning av förnybar energi i offentliga byggnader samt nr 9/2007 om förnybar energi och stärkande av det baltisk-nordiska elnätet. Behandlingen av dessa förslag skildras i avsnittet om miljö- och naturresursutskottets och presidiets verksamhet. Nordiskt toppmöte svar på klimatförändringen Temat för det nordiska toppmötet under den 59:e sessionen där de nordiska ländernas statsministrar och oppositionsledare debatterade var svar på klimatförändringen. Toppmötet inleddes av den finländske statsministern i egenskap av att innehade ordförandeskapet för . I sitt anförande konstaterade han att klimatförändringen hör till de absolut största globala utmaningar vi står inför, och globala utmaningar kräver globala svar. Inläggen under toppmötet visade på en samsyn om de utmaningar som de nordiska länderna ställs inför och behovet av att agerar inte bara nationellt och regionalt utan även globalt för att få till stånd en långsiktig lösning. (Debatten skildras närmare under avsnittet om 59:e session.) Fokus på klimat och energi Både inom ramen för den arktiska parlamentarikerkonferensen (SCPAR) och den parlamentariska (BSPC) kommer årets konferenser att fokusera på temat klimat och energi. Den 8:e parlamentariska arktiska konferensen äger rum i och den 17:e parlamentariska äger rum i . Inom ramen för den parlamentariska har en arbetsgrupp om klimat och energi tillsatts. representeras i arbetsgruppen genom (), () ingår i gruppen som representant för miljö- och naturresursutskott. Arbetsgruppen kommer att lämna en delrapport till den 17:e parlamentariska i och en slutrapport till den 18:e parlamentariska i . Seminarium för fackutskotten i de nordiska och baltiska parlamenten Som en följd av en överenskommelse mellan de nordiska talmännen och presidium om att ska arrangera seminarier för de nationella parlamentens fackutskott, arrangerades det första i på temat Climate Changes and Energy Issues. Temat hade valts efter inspel från de nordiska och baltiska parlamenten. I seminariet deltog representanter för relevanta nordiska och baltiska fackutskott. Från deltog () som representant för miljö- och jordbruksutskott, () och () som representanter för näringsutskott samt () som representant för miljö- och naturresursutskott. Diskussionen vid seminariet var mera inriktad på informationsutbyte än på konkreta samarbetsfrågor. Summeringen av seminariet utmynnade i att ett nytt seminarium kunde arrangeras inför klimattoppmötet i . 4 en stark global aktör Globaliseringen högst prioriterat och viktigaste området inom Nordensamarbetet Globalisering betyder nya utmaningar och möjligheter. En nordisk region med stark ekonomi, ett dynamiskt näringsliv och politisk stabilitet är en stark global aktör. kan i flera fall fungera som internationell föregångsregion. De styrkor som finns i ska utvecklas vidare. Många av de utmaningar som globaliseringen skapar kan inte lösas av ett enskilt land, utan det krävs att länder eller regioner agerar och koordinerat. Utifrån de likheter de nordiska länderna har är det naturligt att tillsammans försöka finna lösningar. En av rikedomar är befolkningarna och den kunskap, kompetens, kreativitet och det kulturarv som de har. Detta är en av nycklarna till vår konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, till våra välfärdssamhällen och till vår insats för global hållbar utveckling. Ett förnyat nordiskt samarbete ska möta de utmaningar som den globaliserade världen ger. En nordisk satsning på globalisering ska ske i synergi med det arbete som görs i europeisk regi och det samarbete som har med sina grannländer. För att få ett starkare och synligare har ett antal projekt identifierats som det nu arbetas vidare med. kommer fokus att vara på klimat, miljö och energi, kunskap och innovation, gränshinder och innovationsrepresentationer i . 2009 kommer fokus att ligga på klimattoppmötet i . Resultatet av det planerade globaliseringsforumet är också ett viktigt steg i det fortsatta globaliseringsarbetet. 2005 presenterades rapporten som global vinnarregion. Rapporten konstaterade att nordiska värderingar och den nordiska välfärdsmodellen som grund för tätposition i den globala konkurrensen bör understödjas av åtgärder för ökad mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation. Huvudtemat för sessionens toppmöte , i vilket samtliga nordiska statsministrar deltog, var just utvecklandet av som en global vinnarregion. Syftet var att försöka identifiera samnordiska strategier för att , med hänsyn tagen till en omvärld i snabb förändring, ska förbli en konkurrenskraftig och ledande region . De nordiska statsministrarna beslöt att globaliseringsfrågan skulle högt upp på den politiska agendan och gav de nordiska samarbetsministrarna i uppdrag att till statsministrarnas sommarmöte lägga fram konkreta förslag på hur det nordiska globaliseringssamarbetet kunde utvecklas. antog ett arbetsprogram under rubriken tillsammans. Syftet var att fånga upp de möjligheter som ett starkt nordiskt samarbete kan ge. I detta konstateras att de nordiska länderna har gemensamma styrkepositioner som bäst kan utnyttjas på den globala marknaden genom en samfälld strategisk insats. har haft en viktig pådrivande roll i globaliseringsprocessen. En särskild tvärsektoriell arbetsgrupp tillsattes med representation från rådets samtliga utskott. I gruppen ingick från riksdagsledamöterna (), () och (). För att följa upp sessionens beslut arrangerade och ett projektseminarium i med ett 60-tal deltagare från hela . Syftet var att identifiera nya och viktiga insatsområden som skulle leda till nya tankar och perspektiv och utmynna i konkreta politisk åtgärder. Tre insatsområden pekades ut för det fortsatta globaliseringsarbetet: ett kunnigare , ett välmående samt ett synligare . Dessutom diskuterades uppföljningen och finansieringen av de föreslagna insatsområdena.