frsrdg · GV04RB1 · 2008-02-07 00:00:00 — var antalet betalningar som hanterades i i genomsnitt 7740 stycken per dag, vilket var en ökning från föregående år. Den dagliga omsättningen var i genomsnitt, vilket var ungefär samma nivå som . I genomsnitt lämnade deltagarna säkerheter till ett värde av . beslutade att skaffa ett nytt tekniskt system för . Efter en offentlig upphandling valdes en leverantör av systemet . Det nya systemet skulle tas i drift . På grund av förseningar från leverantörens sida sköt på detta datum till . kunde dock konstatera att det inte heller var möjligt att ta det nya systemet i drift. Det levererade systemet visade fortsatta brister i funktionen. har därför beslutat att senarelägga driftstarten . har emellertid löpande vidtagit de åtgärder som krävts för att säkerställa att oavbrutet ska kunna drivas vidare. beslutade att bilda . I detta råd har deltagarna i systemet och möjlighet att diskutera frågor som rör RIX-systemet. Det handlar främst om strategiska frågor såsom mål, kostnader, avgifter för tjänster i betalningssystemet, säkerheter för krediter i samt frågor kring regelverk och kontinuitet. träffades sju gånger under ledning av chefen för avdelningen för kapitalförvaltning (avdelningen för marknadsoperationer). har betalningssystemet sammantaget fungerat väl. Vad gäller tillgängligheten har det förekommit avbrott vid fyra tillfällen, varav det längsta varade i . Incidenten orsakades av en störning i det internationella system som hanterar de meddelanden som används i . var tillgängligt av öppettiden. Detta är något lägre än målet på , men kan ändå ses som acceptabelt. Vanligtvis genomför en undersökning bland deltagarna i om vad de anser om systemet. På grund av att projektet med det nya tekniska systemet försenades, genomfördes emellertid ingen undersökning . Den senaste mätningen är därmed då av kunderna var nöjda. Nästa mätning kommer att ske när det nya systemet varit i drift under , det vill säga . ansvar för betalningsväsendet omfattar även att ge ut sedlar och mynt. I arbetet ingår att tillhandahålla sedlar och mynt, att förstöra uttjänta sedlar och mynt samt att ta emot sedlar som är ogiltiga. har två kontor och via dem lämnar ut kontanter till bankerna. Bankerna, eller deras ombud, distribuerar sedan kontanterna vidare till handeln och allmänheten. styr inte över hur mycket kontanter som används i samhället, utan det bestäms av allmänhetens efterfrågan på kontanta medel. mål för kontantförsörjningen är att hanteringen av kontanter ska vara säker och effektiv. Kostnaderna ska vara låga utan att gör avkall på säkerhet och kvalitet. Aktörerna inom kontanthanteringen ska ha förtroende för . Dessutom ska allmänheten ha ett högt förtroende för svenska sedlar och mynt. För att upprätthålla förtroendet för svenska sedlar och mynt arbetar för att de ska vara svåra att förfalska. Svenska sedlar förfalskas i relativt liten omfattning jämfört med andra länders sedlar. Det beror till en del på att kronan är en liten valuta, men också på att svenska sedlar är svåra att förfalska. har arbetat med en ny struktur för kontanthanteringen. trädde den nya strukturen i kraft fullt ut. Därmed har bankerna och bankdepåbolagen större incitament att själva handla med kontanter utan att är inblandad. Om en depå har underskott på sedlar kan den köpa sedlar av en annan depå som har överskott. På så sätt finns det nu en marknad för handel med kontanter. roll i denna kedja är enbart att tillhandahålla nya kontanter och förstöra uttjänta sedlar och mynt. ska också ta emot eventuella överskott av kontanter. fanns sju bankägda kontantdepåer i drift. Bankerna planerar att öppna fler depåer . Det kontanthanteringsråd som bildade hade två sammanträden . I rådet deltar, förutom , representanter för banker, kontantdepåbolag, värdetransportbolag, detaljhandel, fackföreningar och berörda myndigheter. Rådet leds av riksbankschef . Några av de frågor som rådet behandlade var utbyggnaden av kontantdepåer, behovet av att ge företag som arbetar med kontanthantering status som skyddsobjekt, effekterna av ett skyddsstopp för värdetransporter, undersökningar om allmänhetens syn på sedlar och mynt, samhällets kostnader för kort- och kontantbetalningar samt en nulägesutredning av strukturer, hot och risker i kontanthanteringen. Dessa och andra frågor kring kontanthanteringen diskuterades också i de arbetsgrupper som är knutna till . Det genomsnittliga värdet på kontanter i cirkulation var . Det är en ökning jämfört med föregående år. Värdet på kontanter i cirkulation har ökat mer än 2006, vilket bland annat kan bero på att det nu finns bankägda depåer med kontantlager. Ökningstakten har i genomsnitt varit och 4,6procent . Det genomsnittliga värdet på sedlar i cirkulation var . Den sedelvalör som var vanligast var 500-kronorssedeln. Denna sedel utgjorde av antalet sedlar och av det totala värdet av sedlar i cirkulation (i genomsnitt ). Det genomsnittliga värdet för mynt i cirkulation var . Den myntvalör som var vanligast var enkronan. Detta mynt utgjorde av antalet mynt och av det totala värdet av mynt i cirkulation (i genomsnitt ). upphandlade en leverantör för tillverkning av mynt. Mint of blev det företag som fick uppdraget att tillverka och leverera svenska mynt . gav ut ett minnesmynt med anledning av att det var föddes. Minnesmyntet gavs ut i guld med valören och i silver med valören . började , att se över den nuvarande sedel- och myntserien. Arbetet fortsätter och fördjupas . 1000-kronorssedel som introducerades blev internationellt uppmärksammad , och fick av Affairs (IACA) ta emot andra pris för att på ett bra sätt ha integrerat en ny modern säkerhetsdetalj (rörlig bild i streckat band) i en befintlig traditionell sedel. Tabell 2: Sedlar och mynt. Genomsnittligt värde på sedlar och mynt i cirkulation (miljarder kronor) Genomsnittligt värde på mynt i cirkulation (miljarder kronor) Antal sedlar i cirkulation (miljoner stycken) Antal makulerade sedlar (miljoner stycken) Antal förfalskade sedlar (stycken) kontanthantering var säker och effektiv . hade färre besök på grund av att bankerna och bankdepåbolagen sinsemellan handlade med sedlar i större utsträckning. upphandlade en ny myntleverantör och kostnad för myntinköp blir med detta betydligt lägre . har haft en fortsatt hög säkerhetsnivå på sina kontor och det har inte skett några tillgrepp mot . De svenska sedlarna förfalskades i förhållandevis liten omfattning. Värdet på de falska sedlar som togs ur cirkulation uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Den valör som har blivit mest anmäld som förfalskad är 50-kronorssedeln. Marknadsvärdet på finansiella tillgångar var . Avkastningen var exklusive valutakurseffekter. Den taktiska förvaltningen av tillgångarna bidrog med till avkastningen, vilket är i linje med målet. förvaltar finansiella tillgångar i första hand för att säkerställa att kan uppfylla sitt lagstadgade mål och sina uppdrag, det vill säga genomföra penningpolitiken, ha beredskap att intervenera på valutamarknaden samt kunna ge tillfälligt likviditetsstöd till banker om det skulle behövas. I andra hand förvaltas tillgångarna för att ge så hög långsiktig avkastning som möjligt i förhållande till den risk som tas. En långsiktigt god avkastning på tillgångarna garanterar också finansiella oberoende. Direktionen fattar beslut om den strategiska inriktningen av tillgångsförvaltningen. Ledamöterna bestämmer hur valutareserven ska fördelas på olika valutor och tillgångar samt vilken genomsnittlig löptid tillgångarna i valutareserven ska ha. I samband med detta beslutar direktionen också hur stora de taktiska avvikelserna får vara, det vill säga hur stora avvikelser från den strategiska förvaltningen som investerarna får göra i syfte att få högre avkastning. Ett jämförelseindex skapas för valutareserven mot vilket den taktiska förvaltningen utvärderas. tillgångar kan delas in i posterna valutareserv, guldreserv, penningpolitiska tillgångar samt övriga finansiella tillgångar (se diagram 7). Diagram 7: portföljer. Valutareserven består av räntebärande värdepapper i utländsk valuta med hög likviditet och låg risk, i huvudsak statsobligationer. Banken placerar främst i euro (EUR) och amerikanska dollar (USD), men även i brittiska pund (GBP), norska kronor (NOK), australiensiska dollar () och kanadensiska dollar (CAD) (se tabell 3). Tabell 3: Fördelning på valuta och tillgångar i valutareserven. Genom att valutareserven är placerad i utländska valutor uppstår en valutarisk som påverkar resultat. För att minska den risken placerar därför i ett antal olika valutor i värdepapper med hög likviditet och inte bara i de valutor som oftast används för interventioner på valutamarknaden, euro och dollar. Eftersom marknaden för norska statsobligationer är relativt liten och illikvid har valt att inte skapa en valutaexponering mot norska kronor genom att direkt investera i den marknaden. Exponeringen åstadkoms i stället genom placeringar i amerikanska obligationer, vars valutarisk omvandlas till norska kronor på valutaderivatmarknaden. I övrigt överensstämmer tillgångsfördelning med valutafördelningen. Liksom de flesta andra centralbanker har en guldreserv. Den är till viss del en kvarleva från gamla tider, då värdet på utestående sedlar och mynt var kopplat till guld. Priset på guld brukar inte följa priserna på tillgångarna i valutareserven, varför ett visst innehav av guld kan minska de totala prisrörelserna på tillgångarna. För att kunna genomföra penningpolitiken har också tillgångar i svenska kronor, penningpolitiska tillgångar. Det är tillgångar med kort löptid som används för att styra den korta räntan i . De utgörs av fordringar mot säkerheter på de svenska bankerna, den så kallade penningpolitiska repan. Hur stor repan är beror på hur mycket bankerna gemensamt behöver låna av . De övriga tillgångar som har är till exempel fordringar på () och aktier i (). De tillgångarna har därför att banken är medlem i de olika organisationerna och detta kan ses som en del av åtaganden mot dessa organisationer. Det finansiella regelverket och hanteringen av olika risker Direktionen har beslutat om en finansiell riskpolicy som fastställer de övergripande ramarna för den risk är beredd att ta i tillgångsförvaltningen. Inom avdelningen för kapitalförvaltning (KAP) finns en enhet, middle office, som ansvarar för den dagliga riskhanteringen. Det finns också en riskkontrollenhet som ansvarar för en övergripande riskkontroll. Den är organisatoriskt skild från och oberoende av KAP. medför finansiella risker i form av marknadsrisk och kreditrisk. Marknadsrisken består av valutarisk, ränterisk och guldprisrisk. Valutarisken är risken att marknadsvärdet i kronor på tillgångar i utländsk valuta minskar då kronan rör sig mot andra valutor i valutareserven. Det är den enskilt största risken i förvaltningen och genom att sprida tillgångarna på flera valutor försöker hålla den så låg som möjligt. Ränterisken är risken att värdet på tillgångarna påverkas av ränterörelser. Guldprisrisk är risken att marknadsvärdet på guldinnehavet minskar för att priset på guld faller. Kreditrisk är risken för förlust på grund av att motparter eller utgivare av värdepapper som investerat i inte fullgör sina betalningar. Till de finansiella riskerna kommer operativa och legala risker. Sådana risker finns i all verksamhet och kan till exempel bero på att någon begår ett misstag eller något otillåtet eller att det blir fel i de tekniska systemen. följer löpande upp riskerna i förvaltningen. Det huvudsakliga riskmåttet för marknadsrisk är Value-at-Risk (VaR). VaR mäter den största förlusten som kan uppkomma till följd av prisrörelser över och med en viss sannolikhet. mäter VaR med 99 procents sannolikhet. Riskerna i den taktiska förvaltningen mäts i relativ VaR (RVaR) som med samma sannolikhet anger den största förlusten jämfört med index . gör också regelbundet stresstester för att undersöka hur känslig guld- och valutareserven är för oväntade marknadshändelser. Testerna visar hur mycket värdet kan minska om ett visst tänkt eller historiskt scenario inträffar. beslutade direktionen att behålla den valuta- och tillgångsfördelning som infördes (se tabell 3). Direktionen beslutade också att de sammanlagda räntebärande placeringarna även fortsatt ska ha en ränterisk på 4,0, mätt som modifierad duration. Det innebär att värdet på valutareserven får ändras om räntenivån ändras med en procentenhet. Diagram 8: Variation i valutareservens resultat i kronor. Genom att valutareservens genomsnittliga löptid är förhållandevis lång, , förväntar sig att få en långsiktigt högre avkastning. En konsekvens är att ränterisken blir något högre och att de årliga resultaten kan variera något mer. Genom placeringar i obligationer utgivna av så kallade US-agencies tar också viss kreditrisk, även det i syfte att öka valutareservens avkastning. US-agencies utgörs exempelvis av med koppling till amerikanska staten. placerade också i värdepapper utgivna av statsgaranterade utgivare och mellanstatliga institutioner. Dessa obligationer ska inte förväxlas med de subprime-relaterade instrument som kommit i fokus under den finansiella oron . Innehavet i obligationer utgivna av US-agencies var av valutareservens tillgångar. bedömde , i likhet , att innehavet av guld utgjorde en för stor andel av de totala tillgångarna. Banken beslutade därför att sälja guld inom ramen för Gold Agreement som är ett avtal mellan centralbanker om hur mycket guld de får sälja. Intäkterna från försäljningen återinvesterades i räntebärande tillgångar i valutareserven. Diagram 9: Guldprisets utveckling . Förvaltning på taktisk nivå Direktionen beslutade om hur stora risker förvaltarna fick ta i den taktiska förvaltningen. Riskerna fick inte överstiga mätt i årlig relativ VaR, som målet för avkastningen sattes till . Direktionen beslutade också att om förlusten blev större än skulle den taktiska förvaltningen avbrytas. Avkastning i den strategiska förvaltningen Marknadsvärdet på finansiella tillgångar var . Medan tillgångarna i guld och valuta ökade i värde, minskade penningpolitiska och övriga tillgångar. Tabell 4: Avkastning i 2007. Marknadsvärde (MSEK) Avkastning (MSEK) Avkastning exkl. valutaeffekt (MSEK) Avkastning exkl. valutaeffekt (%) Värdet på valutareserven var . Den totala avkastningen var . Kronan försvagades mot valutorna i reserven, vilket bidrog med . Avkastningen exklusive valutakurseffekter blev eller . Turbulensen på de finansiella marknaderna , med fallande räntor som en konsekvens, innebar dock att avkastningen blev något bättre än förväntat. Trots att sålde guld, ökade värdet på guldinnehavet till följd av att priset på guld steg . Totalt ökade guldreservens värde med till . sålde guld till ett värde av inom ramen för Gold Agreement. var storleken på den penningpolitiska portföljen . Avkastningen uppgick till . Storleken på de penningpolitiska tillgångarna minskade totalt sett som en följd av utdelningen till staten på . fordringar på IMF minskade , vilket förklarar varför posten övriga tillgångar minskade i värde. Det samlade värdet på de övriga tillgångarna var , och avkastningen exklusive valutaeffekter uppgick till . Avkastning i den taktiska förvaltningen bidrog den taktiska förvaltningen med en avkastning på över jämförelseindex, vilket i stort är i linje med målet på 75miljoner kronor (se diagram 10). Diagram 10: Valutareservens avkastning över index 2007. var det turbulent på de finansiella marknaderna. Denna turbulens bidrog till att intäkterna från utlåning av värdepapper ökade. blev ränteskillnaderna större mellan statsobligationer och andra typer av obligationer som investerat i, vilket bidrog negativt till den taktiska avkastningen. Diagram 11: Valutareservens informationskvot 20042007. Den så kallade informationskvoten mäter relationen mellan avkastningen på en portfölj i förhållande till index och dess aktiva risk. Kvoter över noll visar att det varit lönsamt att avvika från index. föll informationskvoten från höga nivåer men var fortsatt över noll (se diagram 11). Risker i den långsiktiga förvaltningen Växelkurserna var relativt stabila . Räntemarknaderna var under årets andra hälft volatila, vilket bidrog till högre VaR (se diagram 12). har inte ändrat valutareservens sammansättning. Guldpriset varierade dock kraftigt, vilket ökade guldportföljens VaR. Relativ VaR för den taktiska förvaltningen var i genomsnitt . Diagram 12: Value-at-Risk för guld- och valutareserven (exklusive fordringar i SDR och penningpolitisk repa). Anm. Diagrammet visar två olika VaR-serier. Den ena serien visar oviktad VaR där historiska prisrörelser ges samma vikt. I den viktade serien ges prisrörelser nära i tiden en större vikt än rörelser längre tillbaka i tiden, vilket innebär att förändringar på de finansiella marknaderna får ett snabbare och tydligare genomslag i VaR-beräkningarna. testar även hur mycket värdet på guld- och valutareserven minskar om valutakurserna ändras kraftigt (10 procents förstärkning av den svenska kronan) eller om räntorna stiger påtagligt (högre ränta på alla löptider på alla räntemarknader). De stresstester som genomfördes visade att dessa värdeminskningar blev större än de som VaR-modellen visade (se diagram 13). Diagram 13: Stresstester i guld- och valutareserven. Utöver transaktionskostnader, som belastar kapitalets avkastning, var kostnaderna för kapitalförvaltningen 2007. Det motsvarar av förvaltat kapital. I årsredovisningen uppgav att kostnaderna för kapitalförvaltningen var eller av förvaltat kapital. Skillnaden förklaras av att sättet att fördela kostnader har ändrats (se avsnittet om balansräkning och resultaträkning) så att kapitalförvaltningen får bära en större del av de gemensamma kostnaderna . Med nuvarande fördelningssätt skulle kostnaderna ha varit eller av förvaltat kapital. Enligt konsultbolaget har låga kostnader jämfört med andra liknande förvaltare, detta enligt deras studie över kostnader hos ett antal kapitalförvaltare som de genomför och där ingått . ingick ett avtal med () att de utöver finansmarknadsstatistiken även ska producera betalningsbalansstatistiken. ansvarar emellertid enligt riksbankslagen för att säkra kvaliteten och utveckla innehållet i statistiken. Enligt riksbankslagen ska löpande offentliggöra statistiska uppgifter om valuta- och kreditförhållanden. har därför producerat och publicerat statistik som rör betalningsbalans, finansmarknad samt räntor och valutor. Statistiken över betalningsbalansen omfattar information om bland annat bytesbalans och kapitalflöden. Finansmarknadsstatistiken innehåller uppgifter om såväl hushållens och företagens skuldsättning som penningmängden. har ingått avtal med SCB att de ska producera och publicera både finansmarknadsstatistiken och betalningsbalansstatistiken. ansvarar dock fortfarande för att säkra kvaliteten och utveckla innehållet i statistiken. Målet är att statistik ska ha god kvalitet. En indikator på kvaliteten i betalningsbalansstatistiken är den så kallade restposten. Den kan visa mätfel och andra ofullkomligheter i statistiken. I enlighet med en internationell tumregel har därför satt som mål att restposten ska vara av omslutningen i bytesbalansen (export plus import) . gjordes en extern utredning på uppdrag om vem som ska producera och publicera statistiken över betalningsbalansen. Utredningen rekommenderade att produktionen skulle föras över till SCB. Efter en upphandling fick SCB uppdraget att producera och publicera betalningsbalansstatistik . är finansmarknadsstatistiken utkontrakterad till SCB. har fortfarande ansvaret för både den svenska betalningsbalansstatistiken och finansmarknadsstatistiken. I statistikarbetet på ingår att återkommande upphandla produktionen och avgöra ambitionsnivån för statistiken på dessa områden. är också ansvarig för att den svenska statistiken efterlever de internationella krav som finns för finansmarknads- och betalningsbalansstatistiken. Ett betydande arbete har lagts ned i samband med övergången till det nya datastöd för produktion av betalningsbalansstatistik som togs i bruk . Arbetet har främst handlat om att skapa rapporter, bland annat för den internationella rapporteringen, och gå igenom historiska serier. Det nya systemet har gjort företagens rapportering av uppgifter enklare. samlar in daglig omsättningsstatistik från primära penningpolitiska motparter och motparter i valutatransaktioner. samarbetade med Riksgälden och ändrade definitionerna för statistiken. publicerar effektiva växelkursindex, KIX (kronindex). Indexet finns tillgängligt på webbplats och beräknas . KIX är ett geometriskt kedjeindex där vikterna bygger på utrikeshandeln i bearbetade varor och råvaror för 32 länder. i den svenska betalningsbalansen ökade och var 4,6procent av bytesbalansens totala omslutning (se diagram 14). Precis som var restposten som andel av omslutningen fortfarande under målnivån på högst . har tidigare konstaterat att restposten huvudsakligen återspeglar finansiella flöden mot utlandet som inte fångats i betalningsbalansstatistiken. Det kan möjligen också bidra till att restposten ökat . Förändrade förhållanden som exempelvis att likviditeten är hög i företagssektorn och att den finansiella integrationen ökar kan bidra till svårigheter att mäta de finansiella flödena mot utlandet. Publiceringen av betalningsbalansen och finansmarknadsstatistiken följer en i förväg uppgjord tidsplan. gjordes ett trettiotal publiceringar; samtliga skedde enligt tidsplanen. Under arbetet med det nya datastödet har det emellertid uppstått tillfälliga störningar som inneburit att statistiken över betalningsbalansen inte kunnat innehålla samtliga tidsserier då den publicerats. Den internationella rapporteringen har därmed försenats. Diagram 14: i procent av bytesbalansens omslutning 20032007. Anm. uppgift avser uppgifter till och med september. I sitt internationella arbete fokuserade bland annat på formerna för finansiell krishantering inom EU. Banken fick bra genomslag för flera av sina förslag. beslut att publicera en egen ränteprognos fick också stor uppmärksamhet bland utländska centralbanker. legitimitet och auktoritet var god i internationella sammanhang, vilket återspeglades i goda möjligheter till inflytande i enskilda frågor. Det internationella samarbetet gav också banken värdefull kunskap för den egna analysen. är en liten öppen ekonomi och påverkas därför i stor utsträckning av den ekonomiska utvecklingen i omvärlden. Den finansiella stabiliteten i påverkas av stabiliteten i omvärlden, eftersom finansiella företag i ökad utsträckning bedriver verksamhet i flera länder. Det är därför viktigt att ha god kunskap om vad som sker i andra länder för att kunna bedöma konsekvenserna för den svenska prisutvecklingen och för stabiliteten på de finansiella marknaderna. Det är också viktigt att söka påverka utformningen av internationella regelverk som ska främja den finansiella stabiliteten. Dessa kommer ju att beröra även , till exempel när det gäller övervakning och samarbete i händelse av finansiella kriser. Det internationella samarbetet är därför viktigt i verksamhet. Som landets centralbank deltar i flera internationella organisationer. är representerad i cirka 130 internationella grupper inom bankens samtliga verksamhetsområden. En viktig arena är Europeiska centralbankssystemet (ECBS), där är delaktig på många plan även om inte deltar i eurosamarbetet. medverkar aktivt även i andra delar av EU-samarbetet, liksom i (), (), Tiogruppen (G10) samt och utveckling (). har också direkta kontakter med tjänstemän vid andra centralbanker och organisationer och deltar i internationella seminarier och konferenser. internationella aktiviteter omfattar även tekniskt bistånd till andra centralbanker på områden där har hög kompetens. Denna verksamhet finns främst i vissa utvecklingsländer och finansieras av Sida. Mål för det internationella arbetet