frsrdg · GV04NR1 · 2008-03-17 00:00:00 — meddelade att samarbetsområdet för social- och hälsopolitik och framåt ska fördela insatserna på tre huvudområden: främjande av folkhälsa och socialt välbefinnande, rusmedel, med fokus på narkotika, samt grannlandspolitik, härunder internationellt samarbete med EU, WHO, m.fl. Med hänvisning till rekommendation avser ministerrådet att fokusera på bekämpning av fattigdom, social utsatthet och spridningen av hiv/aids och tuberkulos inom dessa tre huvudprioriteringar. behandlade ett medlemsförslag om ett nordiskt initiativ för ett internationellt avtal om rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal (rekommendation nr 14/2007). Bakgrunden till förslaget är att rika länder i hög grad rekryterar sjukvårdspersonal från fattiga, sårbara länder som därmed riskerar att dräneras på kompetent arbetskraft. Andelen äldre i de nordiska länderna ökar snabbt och det ställer allt större krav på sjuk- och hälsosektorn i våra samhällen. Utskottet menar att detta är en etisk fråga som handlar om att ta hänsyn när det gäller framtida rekrytering av arbetskraft. gjorde i debatten om förslaget ett särskilt yttrande. bjöd välfärdsutskottet in en representant för Nordiska ministerrådets arbetsgrupp som har till uppgift att övervaka och följa upp överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för vissa grupper inom sjukvårds- och veterinärväsendet, för att informera om de problemställningar som finns när det gäller rekrytering av personal inom denna sektor. Det pekades bl.a. på svårigheterna att locka unga människor till sjukvården som är ett både tungt och lågavlönat arbete. Utskottet informerades också om att det i de nordiska länderna råder brist på läkare, trots att fler än någonsin utbildas. Detta kan förklaras med att fler vårdområden tillkommer successivt och att mycket av arbetet inom sjukvården inte är patientrelaterat. Avslutningsvis förordades en restriktiv rekrytering från utvecklingsländer för att undvika att man utarmar resurserna i ursprungslandet, s.k. brain drain. presenterade 2007 en handlingsplan för bättre hälsa och livskvalitet genom mat och fysisk aktivitet. Den innefattar en långsiktig strategi när det gäller implementering och genomförande av de föreslagna åtgärderna. Den är också tydligt prioriterad i budgeten och kommer att finnas högt på dagordningen framöver. konstaterade att handlingsplanen är ett viktigt och välkommet verktyg i det fortsatta arbetet för en bättre folkhälsa i de nordiska länderna och beslöt därför att rekommendation nr 15/2006 kunde avskrivas. Avskaffande av gränshinder mellan de nordiska länderna är en högt prioriterad fråga i . bjöd därför in Nordiska ministerrådets pådrivare av borttagande av gränshinder inom hälso- och socialområdet för att informera utskottet om sitt uppdrag. Det konstaterades att det är lätt att identifiera problem mellan gränserna, men svårare att avlägsna dem. Inte minst inom pensions- och försäkringsområdet återstår många problem att lösa. Det pekades även på svårigheterna med att få medicinska bedömningar att gälla i respektive nordiskt land. Avslutningsvis underströks att arbetet inte endast innebär att ta bort befintliga gränshinder, utan att förhindra att nya uppstår. diskuterade också 2007 ett utskottsförslag om fokusering på åtgärder för avskaffande och reducering av gränshinder. I förslaget sägs att de nordiska regeringarna ska utarbeta två tre konkreta åtgärder inom gränshindersarbetet att arbeta med. Förslaget återremitterades dock till välfärdsutskottet av presidiet, med hänvisning till att gränshinderssamarbetet var inne i ett avgörande skede i och med att en nordisk samordnare för gränshindersfrågor skulle inrättas. En rekommendation från rådet med hänvisning till utskottsförslaget var därför inte aktuell. Efter omröstning i välfärdsutskottet beslöts att utskottsförslaget ändå skulle tas upp under sessionen, dock med reservation från delar av utskottet. Rådet beslöt efter votering att inte företa sig något med anledning av förslaget. Genteknik är ett komplext och viktigt område som berör alla människor. Forskningen och tekniken ligger ofta långt före de etiska reflexionerna, vilket ställer stora krav på lagstiftningarna i de nordiska länderna. diskuterade med anledning av en skrivelse från NHS () dessa frågor vid ett flertal tillfällen . NHS uttryckte i skrivelsen bl.a. farhågor för de följder som både genteknik och fosterdiagno-stik kan leda till, t.ex. svåra etiska överväganden, en förändrad människosyn och alltför höga förväntningar på denna teknik. Med hänvisning till denna skrivelse inviterade utskottet en representant från för bioetik i syfte att få information och kunskap om detta område. Det framkom bl.a. att de farhågor som rör konsekvenserna av de nya teknikerna handlar om såväl värderingar som faktum och att man i möjligaste mån bör försöka ta reda på faktum genom empiriska undersökningar för att därigenom kunna undvika spekulationer. Det underströks också att en förutsättning för att kunna diskutera dessa frågor rationellt, är att man närmare försöker precisera vad som ska förstås med människovärde och även det vidare begreppet människosyn. I samband med session i anordnade välfärdsutskottet ett seminarium på temat Lika möjligheter för alla, där bl.a. bioteknik diskuterades. Bland gästtalarna fanns hälso- och omsorgsminister . Hon betonade att bioteknik ställer stora krav på lagstiftningen, men att den möjliggör ett bättre liv för många människor med olika typer av funktionshinder. När det gäller fosterdiagnostik sade Brustad att det är ett område där information, kontroll och styrning är av största vikt, eftersom det i dessa frågor ofta handlar om svåra, etiska frågeställningar för den enskilde individen. Staten har när det gäller dessa frågor ett stort ansvar, konstaterade ministern. arrangerades ett seminarium om som global vinnarregion på initiativ av den globaliseringsgrupp som etablerade efter sessionen 2006. representant i gruppen kunde konstatera att många av frågeställningarna omkring globalisering berör välfärdsområdet. delgavs utskottet ett utkast till ministerrådets rapport på globaliseringens utmaningar, och man konstaterade att det saknades viktiga frågor på social- och välfärdsområdet. Med anledning av detta påtalade välfärdsutskottet i ett brev att ett antal konkreta förslag på frågor inom hälso- och socialområdet hade delgetts globaliseringsgruppen och att man önskade få dessa inkluderade i det vidare arbetet. kommer 2008 att rikta in sitt arbete på barn och unga som växer upp i hem med stora sociala problem; kopplat till det ska även ungdomars alkoholmissbruk i de nordiska länderna kartläggas. Utskottet ska även fortsättningsvis arbeta med gränshindersproblematik inom hälso- och socialområdet, den nordiska välfärdsmodellen, globaliseringsfrågor samt följa upp utvecklingen i . Det svenska ordförandeskapsprogrammet Kraftsamling ska också följas upp . Utskottets ämnesområde är mänskliga och medborgerliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, kriminalitet (inklusive internationell brottslighet och terrorism), konsumentfrågor, livsmedel, lagstiftning, urbefolkningsfrågor, invandring och integration samt samarbete mot rasism. Svenska medlemmar i utskottet har varit () (s), () och (). Arbetet har främst fokuserat på ämnesområdena jämställdhet, kamp mot människohandel, våld mot kvinnor och barn i nära relationer samt nordisk märkning för globalt ansvar, neutral undersökning av Scandinavian men även på korruption och konsumentfrågor. Människohandel samt våld mot kvinnor och barn i nära relationer Utskottet höll ett seminarium om situationen för hemsända offer för människohandel med deltagare från i och från i som ett led i utskottets arbete med frågor om människohandel. Mot bakgrund av kampanj arrangerade utskottet seminariet Stop Domestic Violence, vilket ledde till ett utskottsförslag, Våld mot kvinnor och barn i nära relationer. I förslaget rekommenderar att förhålla sig till kampanj Stop domestic violence against women (20062008) med att hålla en gemensam nordisk konferens om detta tema. Konferensen ska ta utgångspunkt i presentation och erfarenhetsutbyte av nationell verksamhet angående juridiska och politiska medel, stöd till och skydd av offren, datainsamling och attitydskapande verksamheter som inkluderar aktivt deltagande av män. ska mot bakgrund av experternas erfarenhetsutbyte och identifiering av de viktigaste samarbetsområdena om bekämpande av våld i nära relationer utarbeta ett gemensamt nordiskt program med fokus på konkreta initiativ på fältet. En framställan lämnades av rådet till (framställan 6/2007). Vid utskottets möte hölls ett seminarium i om hedersrelaterat våld tillsammans med rådets välfärdsutskott. Panelen bestod av representanter för i som lämnat en ny rapport, Senter for kvinno- og kjønnsforskning, LOKK, parlaplyorganisation for krisecentre for kvinder, samt Sharaf Hjältar, . Syftet med seminariet var att få en erfarenhetsutväxling mellan de nordiska länderna om egna nationella insatser på området och om dessa insatsers resultat samt diskutera om det finns ett mervärde i nordiskt samarbete eller nordiska program på området. På grund av flygstrejk deltog enbart ett fåtal utskottsmedlemmar i seminariet. Som uppföljning av seminariet var ett eventuellt utskottsförslag planerat. Någon uppföljning har dock inte skett. Ett internt seminarium hölls i utskottet om illegal invandring med deltagare från , i och i utskottets utfrågning. Tanken bakom seminariet var att utröna hur stort problemet var med illegal invandring till främst med de baltiska länderna som genomgångsländer. Invandringsfrågan kommer som ett resultat av seminariet att behandlas i utskottet . Utskottet behandlade meddelanden om tidigare rekommendationer om bekämpande av människohandel (rekommendationer 25/2005 och 26/2005) och kvinnohus för offer för människohandel (rekommendation 19/2006). Utskottet menade att även om rekommendationerna avskrivs finns fortfarande problemet med människohandel och trafficking kvar. Därför beslöt utskottet att föra vidare innehållet i de tre meddelandena i ett nytt utskottsförslag för att hålla frågan levande i förhållande till . I det nya utskottsförslaget rekommenderas 1. att orientera utskottet om ministerrådets pågående undersökning av samarbetsmöjligheterna med andra internationella aktörer för att kartlägga sammanhangen mellan förlängt uppehållstillstånd för offren för människohandel och uppklarande av koppleriverksamhet (jfr rekommendation 25/2005). 2. att utrikesministrarna, på årliga sessioner, redogör (skriftligt eller muntligt) för initiativ och projekt som riktar sig mot bekämpning av människohandel i de nordiska och baltiska länderna; de årliga redogörelserna ska innehålla en status över problemens omfattning samt en förteckning över vilka initiativ och projekt som ministerrådet kommer att igångsätta för att lösa problemen. 3. att prioriterar att avhjälpa de mänskliga konsekvenserna av trafficking t.ex. genom att använda ordförandeskapspuljen för att ge ekonomiskt stöd eller kompetensbidrag till kvinnohus (safehouses) i de nordiska länderna, nordvästra och för offren för människohandel. Rådet beslöt vid sessionen att anta rekommendationen (rekommendation 15/2007). Integrering av jämställdhet i det nordiska samarbetet I Nordiska ministerrådets rapport om jämställdhetsintegrering i det nordiska samarbetet ingår dels en rapport om hur de enskilda ministerrådens möten, dokument osv. förhåller sig i relation till köns- och jämställdhetsintegrering, dels en beskrivning av hur och om de enskilda ministerråden har integrerat ett sådant perspektiv i sitt dokument om sina kärnuppgifter. Rapporten visar på framsteg, tillbakagång eller stillastående i arbetet med integrering. Den interna handlingsplanen för jämställdhet reviderades och gäller för perioden 20072009. Utskottet är positivt till ett ökat samarbete mellan ministerråden och att den arbetsgrupp som tillsatts i ministerrådet kan bidra till en helhetssyn på integrering av jämställdhetsperspektivet på alla ämnesområden. Utskottet anser det positivt att en integrering skett av köns- och jämställdhetsperspektivet i de fem ländernas statsbudgetar. Nordisk märkning för globalt ansvar Den vänstersocialistiska gröna gruppen hade väckt ett medlemsförslag om nordisk märkning för globalt ansvar med innebörden att rådet ska rekommendera ministerrådet att utarbeta ett förslag till frivillig märkning för globalt ansvar samt att ministerrådet i samarbete med rådet inkluderar initiativet i det nordiska arbetet för som en global vinnarregion. Utskottets flertal ansåg att det är bättre att utveckla redan existerande märkningar, inte minst med tanke på det omfattande arbete som pågår inom andra internationella organisationer och institutioner, och föreslog rådet att inte företa sig något med anledning av medlemsförslaget. Rådet beslöt efter votering att följa utskottets förslag. Opartisk undersökning av Scandinavian Den vänstersocialistiska gröna gruppen i rådet väckte ett medlemsförslag om att utreda förloppet vid olyckan med Scandinavian , särskilt när det gäller brister i samband med den delade efterforskningen samt att peka på vad man i fortsättningen kan göra för att säkra en klar kompetensfördelning mellan de nordiska länderna vid insatser och efterforskning i samband med internationella olyckor. Utskottets flertal föreslog rådet att inte företa sig något i anledning av olyckan. Efter votering vid sessionen beslutade rådet att inte företa sig något med anledning av medlemsförslaget. I enlighet med en rekommendation av rådet 2005 om att avhålla en konferens om bekämpande av korruption i samarbete med ryska myndigheter arrangerade i samarbete med ryska myndigheter en sådan i . Från utskottet deltog (). I konferensen deltog parlamentariker och tjänstemän från nordiska och baltiska länder liksom från , och FN samt ett fåtal ryssar. Handlingsprogram och samarbetsprogram på konsumentområdet 20052010 har lämnat en redogörelse för arbetet inom konsumentområdet 20052010 där det pekas på beslut att lägga ned ministerrådet för konsumentfrågor och att man i ministerrådets regi gett möjlighet till ekonomiskt stöd för genomförande av politiskt prioriterade projekt och ett visst administrativt stöd för genomförandet av det fortsatta arbetet. Därmed ligger ansvaret för fullföljandet av det konsumentpolitiska handlingsprogrammet inte längre hos ministerrådet. Men de nordiska konsumentministrarna har beslutat om att informellt föra samarbetet vidare. Utskottet ställde sig tveksamt till om programmet kommer att genomföras med hänsyn till både bristande ekonomisk och politisk vilja. Utskottet önskade också en redogörelse om status på samarbetsprogrammet och prioriteringar och kommande initiativ på området. Rådet beslöt på förslag av medborgar- och konsumentutskottet att upprätthålla framställan 7/2004. Utskottets sommarresa gick till , , där utskottet besökte det nederländska parlamentet, Europeiska polisbyrån, Europeiska enheten för rättsligt samarbete samt . Utskottet kommer främst att arbeta med följande överordnade tema: Mänskliga rättigheter i , lagstiftning om terrorism och rättssäkerhet samt invandringspolitik i . miljö- och naturresursutskott ansvarar för ärenden som rör miljö och skogsbruk, fiske, hållbar utveckling samt energi. Den nordiska miljöskyddskonventionen anger att de nordiska länderna ska informera varandra om beslut som kan medföra gränsöverskridande miljöpåverkan. Det nordiska samarbetet bygger på principen om största gemensamma nämnare, det land som har högsta ambitionen för miljöarbetet används som måttstock i avsikt att få genomslag för nordisk miljöpolitik internationellt och särskilt i EU. Svenska medlemmar i utskottet har varit (), () och (). Miljö- och naturresursutskottet har främst arbetat med frågor om tillstånd, klimatfrågan, förnybar energi samt gemensam nordisk rovdjursförvaltning. Utskottet har haft ett nära samarbete med Baltiska församlingens Miljöskydds- och energiutskott och även mött representanter för BIIB:s (British-Irish Interparliamentary Body) miljö och utbildningsutskott. Mot bakgrund av ett medlemsförslag väckt av den vänstersocialistiska gröna gruppen behandlade miljö- och naturresursutskottet frågan om radioaktiv nedsmutsning i . I medlemsförslaget yrkades på ett moratorium för placering av ytterligare nukleära anläggningar, inklusive uranbrytning, i anslutning till eller sjöar och vattendrag med avrinning i . Efter remissbehandling av förslaget enades utskottet om att rekommendera de nordiska ländernas regeringar att upprätthålla stränga miljö- och säkerhetsföreskrifter vid etablering av nya nukleära anläggningar och i förbindelse med drift, avfallshantering och deponering från nya och existerande anläggningar, institutioner, sjukhus m.m. samt att detta ska gälla såväl ländernas egna anläggningar som i övriga och närområden. Presidiet antog vid mötet framställan nr 1/2007 i enlighet med utskottets förslag. Vidare antog presidiet på utskottets förslag framställan nr 2/2007 till , och regeringar om att var för sig och via samarbetet inom Helcom och EU noga övervaka utvecklingen av den radioaktiva belastningen av samt att arbeta för att Helcoms kommande handlingsplan för , BSAP (Baltic Sea Action Plan), även inkluderar målsättningen att minska den radioaktiva belastningen till en ofarlig nivå i hela . Bägge rekommendationerna avskrevs vid 59:e session mot bakgrund av att utskottet ansåg att regeringarna lämnat tillfredsställande svar till om kvaliteten på övervakningen av radioaktiviteten i och närområden samt om det arbete som utförs i Helcom och Ospar. Medlemmar av mittengruppen väckte ett förslag om en integrerad syn på förvaltningen av med hänvisning till att både Helcom och EU pekat på behovet av att utveckla ett integrerat perspektiv på förvaltning av havsområdena. De nordiska ländernas regeringar uppmanas att arbeta för en integrerad syn på förvaltning bl.a. genom att säkra rening av avloppsvatten och minskning av belastningen från jordbruket och samhällena. Utskottet har vid sin behandling av förslaget vägt in den rapport som lämnades av den arbetsgrupp om övergödningen som tillsatts av den parlamentariska (BSPC) i vilken utskottet aktivt medverkat. Utskottet anser att alla bör kunna förbinda sig att genomföra fastlagda reduktioner av kväve- och fosforutsläpp. Vidare pekar utskottet på vikten av att minskningen av areal som får stöd via EU:s jordbrukspolitik inte får genomföras så att utsläppen av näringsämnen till havsmiljön ökar samt att en utveckling av de näringsmässiga möjligheterna vägs samman med havsområdets unika och sårbara miljö. Presidiet antog framställan nr 4/2007 i enlighet med utskottets förslag. Med anledning av ett medlemsförslag väckt av den socialdemokratiska gruppen behandlade utskottet frågan om uppföljning av rekommendationerna i Sternrapporten och hur det nordiska samarbetet kan bidra till att stärka genomförandet av dessa. Miljö- och naturresursutskottet sände förslaget på remiss i de nordiska länderna. Utskottet pekar i sitt betänkande över förslaget på att initiativen bör inriktas på såväl nordiskt samarbete inom relevanta internationella forum som samarbete för att uppnå reducerade utsläpp av klimatgaser i de nordiska länderna. Vidare pekade utskottet på behovet av samarbete för att utveckla och genomföra en anpassning av samhället till de kommande klimatförändringarna och att de nordiska länderna bör anpassa biståndet för att motverka av-skogning och öka utvecklingsländernas beredskap att klara effekterna av klimatförändringen och förutsättningar för att genomföra en miljöanpassad utveckling. Avslutningsvis pekade utskottet på behovet av att etablera ett globalt system för att undvika att klimatkonflikter uppstår. Plenarförsamlingen antog rekommendation nr 7/2007 i enlighet med utskottets förslag. Mittengruppen väckte ett medlemsförslag om att organisera informationsutbyte mellan de nordiska regeringarna för att skapa gemensamma nordiska initiativ för att tillämpa EU-direktivet 2006/32/EG om den offentliga sektorns roll i främjandet av energieffektivisering och användning av förnybar energi. Miljö- och naturresursutskottet ställde sig bakom medlemsförslagets intentioner att en medveten satsning på ökad energieffektivitet och användning av förnybar energi i offentliga byggnader i är en av en rad politiska åtgärder som bör igångsättas inom ramen för klimat- och energipolitiken, så att den offentliga sektorn kan vara ett gott exempel och även ha betydelse för teknologi- och marknadsutvecklingen. Utskottet ansåg att även om de nordiska länderna redan igångsatt åtgärder på området finns behov av att öka uppmärksamheten både i centrala administrationer och i kommuner, inom utbildningssektorn och andra offentliga institutioner. Plenarförsamlingen antog rekommendation nr 8/2007 i enlighet med utskottets förslag. Den vänstersocialistiska gröna gruppen väckte ett medlemsförslag om bärkraftig energipolitik utan kärnkraft. Utskottet anslöt sig vid sin behandling av förslaget till förslagsställarnas önskan om att främja användningen av förnybar energi i regionen och stärka försörjningssäkerheten genom att knyta elförsörjningsnäten i , och norra närmare varandra men underströk att de enskilda länderna själva beslutar om val av energikällor. Plenarförsamlingen antog efter omröstning rekommendation nr 9/2007 om förnybar energi och stärkande av det baltisk nordiska elnätet. Miljö- och naturresursutskottet studerade vid sitt sommarmöte på bl.a. arbetet med att utveckla en teknik för att utveckla energi ur havsvågor. Miljö- och naturresursutskottet representeras genom i den arbetsgrupp om klimat och energi som tillsatts av (BSPC) och som kommer att lämna en delrapport till den 17:e parlamentariska i . Frågan om gemensam nordisk rovdjursförvaltning har behandlats med jämna mellanrum i . har arrangerat seminarier och utfrågningar och antagit två rekommendationer i frågan. Rekommendationerna har sedan avskrivits mot bakgrund av att regeringarna och ministerrådet inte ansett att det funnits behov av ytterligare samordning och att samarbetet mellan myndigheterna och på forskningsområdet fungerar utmärkt. Med detta i beaktande har en norsk medlem av väckt ett medlemsförslag om gemensam rovdjursförvaltning i med hänvisning till att tidigare förslag behandlats enbart utifrån perspektivet att skydda de stora rovdjuren men att frågan även bör belysas ur ett näringsperspektiv. Miljö- och naturresursutskottet har tillsammans med tillsatt en arbetsgrupp för att behandla frågan. Arbetsgruppen leds av i egenskap av näringsutskottets ordförande, i gruppen ingår som representant för miljö- och naturresursutskottet. Arbetsgruppen kommer att lämna förslag till beslut . Traditionsenligt möte med de nordiska miljöministrarna Utskottet mötte under sessionen traditionsenligt de nordiska miljöministrarna. Tema för mötet var uppföljning av rekommendationer från , dels Helcoms handlingsplan för (BSAP), dels radioaktiv förorening i och närområden. Vid mötet riktades kritik mot för transporten av kärnavfall till . Samarbete med Baltiska församlingens miljöutskott miljö- och naturresursutskott har ett nära samarbete med Baltiska församlingens miljöskydds- och energiutskott i frågor av gemensamt intresse. undertecknades ett nytt Memorandum of Under-standing mellan de båda organisationernas miljöutskott. Överenskommelsen gäller samarbete inom områdena hållbar och säker energiförsörjning ur ett europeiskt perspektiv samt åtgärder för att komma till rätta med övergödningen i . Representanter för utskottet, bl.a. deltog vid ett möte i om återstarten av Thorpanläggningen. har varit representerat i den arbetsgrupp under (BSPC) som lämnade sin slutrapport vid den 17:e parlamentariska i . Miljö- och naturresursutskottet har även varit representerat i den tvärfackliga globaliseringsgruppen. och representerade utskottet vid Baltic Sea Days i .