frsrdg · GV04ER1 · 2008-01-01 00:00:00 — SAMMANFATTNING 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 SAMMANFATTNING 16.42 Sammanfattning Europarådsdelegation överlämnar bifogade redogörelse för verksamheten inom den parlamentariska församlingen . Till redogörelsen är fogad en förteckning över av församlingen antagna rekommendationer, resolutioner och yttranden. SAMMANFATTNING 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 SAMMANFATTNING 16.42 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 Bosnien och , 7 , 8 , 9 , 10 , 11 , 12 , 13 , 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 , 20 , 21 , 22 , 23 , 24 , 25 , 26 , 27 , 28 , 29 , 30 , 31 , 32 , 33 Ryss-land, 34 , 35 , 36 , 37 , 38 , 39 , 40 , 41 , 42 , 43 , 44 Tysk-land, 45 , 46 , 47 . EUROPARåDETS MEDLEMSSTATER 2007 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 EUROPARåDETS MEDLEMSSTATER 2007 16.42 Sammanfattning 1 medlemsstater 2007 2 1 roll i det europeiska samarbetet 6 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter 6 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 9 2.1 Sessionen 2007 9 2.2 Den svenska delegationen 9 2.3 Budget och omstrukturering av verksamheten 10 2.4 Granskningen av åtaganden 11 2.4.1 Granskningsverksamhetens omfattning 12 2.4.2 Granskning genom frågor till ministerkommittén 13 2.4.3 Valövervakning 14 2.4.4 Observatörer och andra samarbetspartner 14 2.5 Politiska frågor 15 2.5.1 Europeiskt forum för demokratins framtid 15 2.5.2 relationer med andra internationella organisationer 16 2.5.2.1 FN 16 2.5.2.2 EU 17 2.5.2.2.1 Samarbetsöverenskommelse mellan 17 2.5.2.2.2 EU:s myndighet för grundläggande rättigheter 17 2.5.3 18 2.5.3.1 47:e medlemsstaten 18 2.5.3.2 Kosovo 18 2.5.4 Kampen mot terrorismen 19 2.5.5 Globalisering 19 2.6 Mänskliga rättigheter 20 2.6.1 Avskaffandet av dödsstraffet 20 2.6.2 Uppföljning av verkställighet av beslut 21 2.6.3 Mekanismer för att skydda de mänskliga rättigheterna 22 2.6.4 Europapris för främjandet av mänskliga rättigheter 22 2.6.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män 23 2.6.6 kampanj mot våld mot kvinnor i nära relationer 23 2.7 Ekonomiska, kulturella och sociala frågor m.m. 24 2.7.1 Möte om interkulturell dialog 24 2.8 Gäster 25 3 Den svenska representationen 26 4 Huvudområden för församlingens verksamhet 29 4.1 Granskning av hur medlemsländerna uppfyller sina åtaganden 29 4.1.1 29 4.1.2 29 4.1.3 30 4.1.4 31 4.2 Politiska frågor 31 4.2.1 Demokratins utveckling i 31 4.2.2 Kosovo 32 4.2.3 Konsekvenser när energin används som politiskt påtryckningsmedel 33 4.2.4 Situationen i 33 4.2.5 kärnteknikprogram 34 4.2.6 Kampen mot antisemitism 34 4.2.7 Preventivt krig och internationella relationer 34 4.2.8 Kodex för bra uppförande för politiska partier 35 4.2.9 Situationen i 35 4.3 Juridiska frågor och mänskliga rättigheter 36 4.3.1 Fokus på mänskliga rättigheter och demokrati 36 4.3.2 Hemliga fängelsecentrum i 36 4.3.3 Att förebygga IT-relaterade brott mot statliga institutioner 37 4.3.4 Nominering av domarkandidater 37 4.4 Ekonomiska frågor 38 4.4.1 och världsekonomin 38 4.4.2 Förbud mot piratkopior och handel med förfalskade produkter 39 4.4.3 Ekonomisk tillväxt och socialt skydd i 39 4.5 Kultur, utbildning och vetenskap 40 4.5.1 Hot mot journalisters liv och yttrandefrihet 40 4.5.2 Farorna med skapelseberättelsen 40 4.6 Sociala frågor, hälso- och familjefrågor 41 4.6.1 konvention om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp 41 4.6.2 Insatser mot våld mot barn 42 4.6.3 Situationen för de äldre i 42 4.6.4 Situationen för barn i konfliktdrabbade zoner på 42 4.7 Befolknings- och flyktingfrågor 43 4.7.1 Internationella migrationsorganisationens aktiviteter 43 4.7.2 Irreguljära invandrare 43 4.7.3 Transitcentrum för invandrare 44 4.7.4 Försvinnanden i , och 44 4.8 Jordbruk och miljö 45 4.8.1 Lagring av koldioxid som metod i kampen mot klimatförändring 45 4.9 Jämställdhet 45 4.9.1 Utvärdering av kampanjen om kampen mot våld mot kvinnor 45 4.9.2 Hantering av prostitution 46 4.9.3 Kvinnobilden i reklam 47 1 roll i det europeiska samarbetet 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 1 EUROPARåDETS ROLL I DET EUROPEISKA SAMARBETET 16.42 har under varit en huvudaktör när det gällt att skapa en gemensam europeisk värdegrund kring krav på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Genom sina 201 konventioner är en viktig normgivande institution inom europeisk politik. historiska uppdrag är att åstadkomma ett fastare samarbete mellan medlemmarna bl.a. genom att upprätta internationella konventioner och rekommendationer. var en av grundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiska stater i . har medlemskrets mer än fördubblats. /08 hade 47 medlemsländer. Samtliga europeiska stater utom ingår i rådet. Medlemskap i bidrar till att stärka de rättsstatliga institutionerna och främjar säkerställandet av de mänskliga fri- och rättigheterna. Stöd för och uppföljning av den samhälleliga utvecklingen i Öst- och nya demokratier har varit en viktig del av arbetet i den parlamentariska församlingen under utvidgningen. och fördjupade integration har av setts som en fråga som direkt påverkar egen framtid och dess roll i det europeiska samarbetet. Genom EU:s senaste utvidgning kom ytterligare två av medlemsländer att tillhöra unionen. En majoritet inom utgörs numera av EU-medlemmar. Dessa förändringar i samarbetsstrukturer har ställt inför nya utmaningar och ledde till ett tredje toppmöte mellan medlemsländernas stats- och regeringschefer . Det tredje toppmötet lade grunden för en reformprocess med syfte att skapa en mer tydlig och effektiv organisation med fokus på kärnuppdraget att främja de grundläggande värdena: respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Uppföljningen av toppmötets beslut har fortsatt att ange tonen för församlingens verksamhet och kommer att göra det även under den närmaste framtiden. 1.1 Den parlamentariska församlingens roll och uppgifter arbetar på tre politiska nivåer: ett beslutande och verkställande organ ministerkommittén, ett rådgivande och pådrivande organ den parlamentariska församlingen, och ett organ för samarbete på lokal och regional nivå den europeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressen. Den parlamentariska församlingen var den första av sitt slag i . Även om den från början kallades den rådgivande församlingen, har man successivt gått över till beteckningen den parlamentariska församlingen. Ledamöterna utses av medlemsländernas parlament och är medlemmar av dessa parlament. Antalet representanter i de nationella delegationerna fastställs i förhållande till landets invånarantal. Sedan blev medlem är antalet delegater i församlingen 318. Lika många suppleanter utses. Dessutom deltar parlamentariker från , och med observatörsstatus i församlingens arbete. Sedan det treåriga statsförbundet mellan och upplöstes efter självständighetsförklaring övertog statsförbundets plats i . i sin tur ansökte om medlemskap. Den parlamentariska församlingen tillstyrkte ansökan och landet blev den 47:e medlemmen . Stora förändringar i omvärlden och egen utvidgning har motiverat en kontinuerlig översyn av verksamhetens inriktning och organisation samt formerna för det europeiska samarbetet. Församlingen har genom sina dagsaktuella debatter och ställningstaganden blivit en plattform där centrala framtidsfrågor dryftas. Vid utvidgningen av har församlingen medverkat aktivt genom att förbereda kandidatländer för medlemskap, bedöma om villkoren för medlemskap är uppfyllda och bistå de nya medlemsländerna i deras demokratiska utveckling. Församlingen har varit pådrivande i frågor om de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter samt har bidragit vid tillkomsten av ett stort antal konventioner. Genom utvidgningen av medlemskretsen har fått en mer heterogen sammansättning, vilket ställer speciella krav när det gäller att upprätthålla värderingar och principer. Den parlamentariska församlingen anser att det är viktigt att säkerställa att grundläggande värderingar och därigenom dess trovärdighet inte försvagas. Det räcker inte med att ett land ingår en principiell förbindelse att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Uppföljningen och kontrollen av efterlevnaden av dessa principer är en mycket viktig del av verksamheten. Församlingens ambition är att stärka den parlamentariska dimensionen. Den parlamentariska församlingens inflytande i beslutsprocessen måste bli större för att öka öppenhet, demokratisk legitimitet och ansvarsutkrävande i . Sedan grundande har institutionella ändringar skett utan att de fastställts i stadgan. Parlamentarikerna har rekommenderat ändringar som berör framför allt relationerna mellan olika organ i och reglerna för beslutsfattandet. Vidare har församlingen uppmanat ministerkommittén att använda som en plattform för dialog mellan medlemsländer i och utanför EU. Det är viktigt att utveckla bättre synergier mellan och övriga institutioner och organ. Församlingen representerar nästan hela den partipolitiska skalan i medlemsländerna, något som bidrar till parlamentets auktoritet. Fem partigrupperingar är verksamma inom : den socialistiska gruppen (SOC), det (EPP/CD), alliansen för liberaler och demokrater (), den europeiska demokratiska gruppen (), samt den förenade europeiska vänstern (UEL). Ett trettiotal parlamentariker står utanför dessa partigrupperingar. För att medlemsländernas ombud ska kunna fullgöra sina uppgifter i ministerkommittén, i den parlamentariska församlingen och i sekretariatet erfordras privilegier och immunitet. Dessa är fastställda i konventioner nr 1 och 2, som är allmänna överenskommelser om privilegier och immunitet, samt protokoll nr 10. Genom en stadgeförändring tydliggjordes församlingsmedlemmarnas privilegier och immunitet som gäller vid delegaternas mandatutövning (res. Parlamentarikerna har en ambition att också höja värdet av den identitetshandling (laissez-passer) som församlingen förser sina medlemmar med. 2 Den parlamentariska församlingens verksamhet 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2007 2007/08:ER1 16.42 2007/08:ER1 2 DEN PARLAMENTARISKA FöRSAMLINGENS VERKSAMHET UNDER 2007 16.42 2.1 Sessionen 2007 möttes i fyra delsessioner . Samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum , , och . Det ständiga utskottet, som beslutar på församlingens vägnar mellan delsessionerna, sammanträdde i , i och i . Vid de fyra delsessionerna debatterades utskottens rapporter, avgavs rekommendationer till ministerkommittén, antogs resolutioner och direktiv, gjordes uttalanden i aktuella frågor samt debatterades akuta politiska frågor. De rapporter som lades fram för församlingen och det ständiga utskottet hade förberetts av tio fackutskott eller deras underutskott som sammanträtt i , eller i något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament. Vid sidan av utskotten har byrån, sammansatt av församlingens presidium, de politiska gruppledarnas samordningsgrupp och delegationsordförandena en viktig roll när det gäller att dra upp riktlinjer för församlingens verksamhet. Till president för församlingen omvaldes (EPP) från . En ledamot kan enligt praxis väljas till president i högst . är församlingens 23:e president. Församlingen väljer också 20 vicepresidenter på roterande basis. valdes till vicepresident och ingick därmed i församlingens styrelse (byrån) . Parlamentarikerförsamlingens generalsekreterare väljs av församlingen på förslag av ministerkommittén (63 §). () valdes till posten . beslutade det ständiga utskottet ett antal ändringar i församlingens stadga (res. 1583, 1584, 1585). Bland annat ska presidenten framöver kunna väljas om bara en gång. Detta gäller även utskottens presidier. Ändringarna träder i kraft . Den referensgrupp (the presidential committee) som består av de politiska gruppledarna nämns nu i stadgans art. 13.4. Den är ett konsultativt organ och har i uppdrag att stödja byrån och presidenten. 2.2 Den svenska delegationen Den svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarie ledamöter: (), ordförande, (), vice ordförande, (), (), () och (). Suppleanter för dessa var (), (), (), (), () och () som ersatte () fr.o.m. . valdes till vicepresident i den parlamentariska församlingen. omvaldes till ordförande i underutskottet om våld mot kvinnor. omvaldes till vice ordförande i underutskottet för flyktingfrågor. 2.3 Budget och omstrukturering av verksamheten Det är ministerkommittén som beslutar i budgetfrågor men församlingen har rätt att yttra sig över organisationens och församlingens egen budget. Församlingen har framfört kritik mot ministerkommitténs rätt att besluta om budgeten. Det är dags att i budgetsammanhang ge församlingen sådana befogenheter som motsvarar församlingens status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. Vid en utvärdering av aktiviteterna inom bör beaktas att förväntningarna och trycket på organisationen har ökat sedan utvidgningen av medlemskretsen. Däremot har resurser inte tillförts i motsvarande grad. situation fortsätter att bekymra församlingen, som har slagit larm om att resurserna är otillräckliga trots att domstolen tilldelats extra anslag. Med hänvisning till den vid toppmötet antagna ambitiösa handlingsplanen har församlingen påpekat att åtaganden inte kan infrias om organisationen inte får resurser som motsvarar uppdraget. Besparings- och prioriteringsåtgärder anses ha nått sina gränser. Församlingen debatterade budgetförslaget vid det ständiga utskottets möte . Som underlag för debatten fanns ekonomiutskottets två rapporter: budget och Församlingens egna utgifter (dok. 11278 och 11279, yttrandena 264 och 265). Församlingens anslag uppgick till (var siffran ). Parlamentarikerna är allvarligt oroade över organisationens finansiella läge inför och anser att saknar en budget som är anpassad till behoven. I sitt yttrande över budget upprepar församlingen sina farhågor om skador för övrig verksamhet om fortsatta resursbehov löses genom att minska anslagen för andra sektorer. Med tanke på speciella uppgifter i institutionella struktur är det viktigt att regeringarna förser organisationen med tillräckliga resurser bl.a. för att delta i den internationella kampen mot terrorism, organiserad brottslighet, korruption och människohandel samt för att se till att kan arbeta effektivt. Församlingen påminner om sin rekommendation 1728 där det fastslogs att det är dags att i budgetsammanhang ge församlingen sådana befogenheter som motsvarar församlingens status och som utgör gängse prerogativ för en parlamentarisk församling. Vid oktobersessionen debatterade församlingen budgetens politiska dimension (dok. 11371, rek. 1812, res. I den antagna rekommendationen påminner församlingen om åtaganden och prioriteringar. ska se till att nödvändiga resurser finns till förfogande. För att tillgodose det tredje toppmötets syfte att effektivisera resursutnyttjandet och göra organisationen mera transparent och synlig har allmänhet och medier numera tillgång till församlingens voteringsresultat. En förutsättning för detta var övergången till elektronisk votering i församlingens plenum. Detaljerade voteringsresultat går att läsa på församlingens hemsida . Detta syftar också till att öka delegaternas deltagande i sessionen och utskottsmöten. De svenska ledamöternas deltagande fortsätter att vara högt. Enligt statistik var de svenska delegaterna de allra flitigaste församlingsmedlemmarna i omröstningarna . En regelbunden och betydande medlemsnärvaro är viktig för en parlamentarisk institutions legitimitet. Närvaron har inte varit tillfredsställande enligt församlingens ledning som initierat en rad ändringar i församlingens arbetsmetoder. Möjlighet till korta uttalanden om dagsaktuella politiska frågor är en metod som gäller och syftar till att göra debatterna mera levande och förmå flera ledamöter att stanna på sina platser i plenisalen. Generalsekreteraren har fått i uppdrag att följa delegaternas närvaro både i plenum och vid utskottsmöten. Om frånvaron är markant kommer den berörda delegationens parlamentariska ledning få rapport om detta. Ökad jämställdhet eftersträvas genom att utskotten ska ta hänsyn till könsfördelning vid nomineringar av rapportörer (res. 1585, § 49.1). Beslutet om stadgeändringarna fattades av det ständiga utskottet vid sitt möte i och trädde i kraft vid januarisessionen 2008. 2.4 Granskningen av åtaganden Uppföljning och kontroll av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden har varit en väsentlig del av verksamhet sedan antalet medlemsstater började växa . Församlingens granskningsutskott har varit verksamt (res. 1115) och har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsländer respekterar grundläggande principer och uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att landet blivit medlem. En del av uppföljningen av det tredje toppmötet är en utvärdering av granskningsverksamheten. ledamöter nomineras av de fem politiska grupperna (i motsats till de andra utskotten där medlemmarna utses av de nationella delegationerna) och utses av byrån. Härutöver ingår ordförandena i det politiska och juridiska utskottet ex officio. En granskning inleds med ett skriftligt yttrande från två av utskottet utsedda rapportörer som ska representera olika politiska grupperingar. Två ledamöter från det granskade landets nationella delegation ingår också i granskningsutskottet, men utan rätt att delta i utskottets voteringar. möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Verksamheten i granskningsutskottet bygger dels på samarbete med de nationella delegationerna, dels på dialog med ministerkommitténs granskningsenhet. Framgångsrik granskning förutsätter samarbetsvilja från det granskade landets och dess myndigheters sida. Utskottets delegationer besöker de berörda länderna för att skaffa sig en detaljerad bild över utvecklingen i landet i fråga. Även valövervakning används i samma syfte genom att utskottets rapportör ingår i församlingens ad hoc-delegationer för valövervakning. Samarbetet får sin konkreta innebörd när det berörda landet genomför och tillämpar granskningsrapportens rekommendationer. Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. Ackreditering av ledamöter kan användas som ett instrument för att förmå medlemsländerna att fullfölja sina åtaganden. Enligt stadgan ska församlingen vid öppnandet av den årliga sessionen kontrollera och ratificera medlemmarnas och gästernas ackreditering (6 § 3). Bristande jämställdhet kan leda till beslut att upphäva rösträtten för nyutnämnda delegationer. Enligt församlingens stadga ska det underrepresenterade könet i varje delegation företrädas i minst samma utsträckning som i det nationella parlamentet. I varje fall måste en person i delegationen vara av det underrepresenterade könet. Församlingens frågestund i samband med sessionerna ger tillfälle att följa upp huruvida ministerkommittén verkställer församlingens rekommendationer. redogör utrikesministern i ministerkommitténs ordförandeland för verksamheten i ministerkommittén. Ledamöterna har sedan möjlighet att ställa frågor till utrikesministern. 2.4.1 Granskningsverksamhetens omfattning (dok. 11214, res. 1548) redogör för verksamheten i utskottet januari 2006april 2007. Utskottet har varit verksamt och under den tiden granskat 20 länders åtaganden. Elva länder är föremål för granskning: , , , och , , , , , , och . debatterade församlingen fyra landsrapporter: , , och Efterlevnaden av granskningens rekommendationer följs upp genom en dialog med landet och påbörjas efter avslutad granskning. En sådan dialog pågår mellan granskningsutskottet och , och . lämnar granskningsutskottet även en periodiskt återkommande rapport om länder som inte är under regelrätt granskning. granskar utskottet samtliga medlemsländer på en roterande basis. som rapporten täcker har följande elva länder granskats: , , , , , , , , , och . 2.4.2 Granskning genom frågor till ministerkommittén Även utanför sessionerna kan församlingens ledamöter ställa skriftliga frågor och begära svar från ministerkommittén eller dess ordförande. ställde en sådan fråga till ministerkommittén med uppmaning att stoppa utfärdandet av pass baserade på förfalskade identitetshandlingar, vilket skett vid den irakiska ambassaden i . Falska pass riskerar att bli föremål för handel och kan utnyttjas på ett sätt som underminerar den gemensamma säkerheten, menade . påpekade i sitt svar bl.a. att stater enligt om medborgarskap har rätt att dra tillbaka medborgarskap utfärdat på falska grunder. har som en del i åtgärderna mot terrorism antagit riktlinjer om säkra pass. Med anledning av mordet på den turkiska journalisten ställde en fråga till ministerkommittén. ifrågasätter lämpligheten av den turkiska säkerhetsstyrkans agerande i anslutning till arresteringen av den misstänkta mördaren. Dessa myndighetspersoner har agerat på ett sätt som strider mot de skyldigheter som har som medlem i . ställde även en fråga om utvisningen av en kinesisk flykting från och påpekade att det finns en viss tendens i ryskt myndighetsutövande när det gäller falun gong-anhängare. efterlyste åtgärder från ministerkommittén för att förmå att uppfylla de åtaganden som medlemskapet medför. I en fråga till ministerkommittén efterlyste de information om vad som hänt våldtäktsoffer. De militära konflikterna på drabbade mycket hårt tusentals kvinnor och barn. Våldtäkt användes som krigsmetod. De undrade huruvida det vore möjligt att starta en övervakningsprocess om hur dessa fall hanterats. I en annan fråga som handlade om förbud mot människohandel för sexuellt utnyttjande efterlyste de särskilda åtgärder från ministerkommittén för att påskynda ratificeringen av konvention om kampen mot människohandel. uppmärksammade ministerkommittén på att historia i ryska skolböcker är föremål för omskrivning och efterlyste åtgärder. Förvanskning av ett lands historia är inte förenlig med normer och principer. I en fråga till ministerkommittén påpekade att moldaviska myndigheter inte gett tillstånd att ordna en i huvudstaden . principer och värderingar som innebär förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning gäller i samtliga medlemsländer. paragraf 11 handlar om föreningsfrihet och frihet att delta i sammankomster, påminde Acketoft. Vid sessionerna kan muntliga frågor ställas till ministerkommitténs ordförande. Vid junisessionen ville de veta på vilket sätt det serbiska ordförandeskapet främjar de handikappades integration i samhället (dok. Vid oktobersessionen frågade vilka konkreta planer ministerkommittén hade för att stoppa tvångsäktenskap och barnäktenskap i medlemsstater (dok. 2.4.3 Valövervakning Valövervakning är ett komplement till granskningen av efterlevnaden av medlemsländernas åtaganden. Parlamentarikerförsamlingen har engagerat sig i ett stort antal valövervakningsinsatser framför allt i , oftast i samarbete med (), och Natoförsamlingen. Parlamentariker som valövervakare bedöms politiskt vara av stor betydelse trots att de nästan enbart deltar som korttidsobservatörer. Den parlamentariska församlingen har sänt valövervakare till , , , och . För att harmonisera principer för valobservation och bedömning av valadministration har församlingen antagit en uppförandekod i valfrågor (rek. En konferens om den parlamentariska dimensionen vid valövervakningar anordnades i . och de ingick i församlingens delegation. I en sammanfattning av diskussionerna vid konferensen betonade president att det finns en överenskommen standard för internationella valövervakningsinsatser, och det är viktigt att samma standard tillämpas överallt. 2.4.4 Observatörer och andra samarbetspartner har möjlighet att delta i verksamhet. andra toppmöte skapade en ny typ av observatörsstatus för . Det är ministerkommittén som beslutar om ett lands observatörsstatus. Beslutet träder i kraft sedan parlamentarikerförsamlingen har lämnat ett positivt yttrande. Med stöd av beslutet får en observatör delta i det samarbete som är underställt ministerkommittén.