frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — Också uppgifter av personlig natur som rör andra personer föräldrar, syskon, kamrater m.fl. kan omfattas av sekretes- sen. Detta innebär att möjligheten att i ett utlåtande ta in uppgifter, som rör den förälder som inte har begärt utlåtandet, i vissa fall kan begränsas av den sekretess som gäller för uppgiften hos skolan. När skolpersonal blir ombedd av en förälder att skriva ett utlåtande rörande ett barn torde det ofta vara i situationer som liknar den aktuella, dvs. där en domstolsprocess rörande vårdnad, boende eller umgänge har inletts. Vid handläggningen av ett mål om vårdnad m.m. skall rätten, enligt 6 kap. 19 § , se till att frågor om vårdnad, boende och umgänge blir tillbörligt utredda. Innan rätten avgör ett mål rörande en sådan fråga skall socialnämnden ges tillfälle att lämna upplysningar. tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning är nämnden skyldig att lämna sådana upplysningar. Rätten kan också ge socialnämnden i uppdrag att utse någon att verkställa utredning rörande vårdnad, boende och 2 007 /0 8:JO1 Inom ramen för en sådan utredning tar regelmässigt kontakt med barnets skola för att inhämta upplysningar. I förevarande fall har kuratorn vid Näsums skola, på begäran av moderns ombud, skrivit ett utlåtande rörande barnen . När utlåtandet upprätta- des, , gick E. i Näsums skola. C. hade tidigare gått där men hade, såvitt har framkommit, bytt till en annan skola i kommunen. fick del av utlåtandet genom att det presenterades av P.L. vid en tings- rättsförhandling i det då pågående umgängesmålet. Såsom har redogjorts för ovan finns det i och för sig inget formellt hinder mot att skolpersonal, på begäran av den ena föräldern, skriver ett utlåtande rörande ett barn. Emellertid ligger det i sakens natur att det är mycket svårt att utforma ett utlåtande av aktuellt slag på ett sådant sätt att det inte sätts i fråga huruvida personalen förhåller sig neutral i konflikten. Mot den bakgrunden bör, enligt min mening, skolpersonal vara återhållsam med att avge sådana utlåtanden. Uppgifter från barnets skola inhämtas för övrigt regelmässigt av i de fall en vårdnads-, boende- eller umgängesrättsutredning verkställs. Skolan har således ofta möjlighet att på annat sätt än genom ett utlåtande vidarebefordra sina iakttagelser rörande barnet. Det kan här noteras att gav i kommun i uppdrag att utse någon att verkställa en umgängesrättsutredning rörande E. Ett utlåtande kan, såsom har anförts ovan, få betydelse både i offentliga och enskilda rättsförhållanden. I det i ärendet aktuella utlåtandet har skolkura- torn uppgett att det är av vikt att barnens uppfattningar kommer till tingsrät- tens kännedom. Kuratorn synes således vid upprättandet av utlåtandet ha varit väl medveten om att moderns ombud avsåg att ge in utlåtandet till dom- stol i ett mål rörande umgänge. Enligt min mening kan det starkt ifrågasättas om det, under dessa förhållanden, var lämpligt att över huvud taget avge utlå- tandet. Kuratorn hade i stället kunnat hänvisa till att uppgifter om barnen och om deras inställning kunde komma att lämnas inom ramen för en eventuellt kommande umgängesrättsutredning. Det kan för övrigt konstateras att det aktuella utlåtandet uppvisar stora likheter med en sådan utredning som det ankommer på att utföra. Kuratorn har t.ex. inhämtat uppgifter från två lärare, en vid Näsums skola och en vid den skola som C. hade bytt till. Det kan här åter påpekas att C. hade slutat i Näsums skola innan utlåtandet upprättades. Vad sedan gäller utlåtandets utformning i sig vill jag anföra följande. Utlå- tandet består av fyra sidor löpande text och innehåller dels Sammanfattning från samtal med barnen respektive M.G., dels redovisningar av uppgifter som de två lärarna lämnat till kuratorn och dels avsnitt med rubriker som Bedömning och Min uppfattning gällande E:s umgänge med sin pappa. har uppgett att samtalen med honom ägde rum innan utlåtandet upprättades. Denna uppgift har inte ifrågasatts av nämnden eller kuratorn. En utomstående läsare torde dock, enligt min mening, kunna få 2 007 /0 8:JO1 uppfattningen att samtalen hade ägt rum i relativt nära anslutning till upprät- tandet av utlåtandet. I de avsnitt som innehåller sammanfattningar av samtal med barnen och M.G. blandas vidare uppgifter rörande faktiska förhållanden med kuratorns slutsatser och bedömningar. Det är i vissa delar också svårt att urskilja vad som är redovisningar av kuratorns egna iakttagelser och vad som är uttalanden baserade på uppgifter som har lämnats av andra personer, mo- dern och lärarna. Till detta kommer att tonen i utlåtandet på ett flertal stäl- len är sådan att jag har förståelse för att M.G. kan ha uppfattat det som par- tiskt även av det skälet. Jag har i det tidigare anförda starkt ifrågasatt det lämpliga i att över huvud taget avge ett utlåtande i detta fall. När nu kuratorn ändå valde att göra det borde utlåtandet inte minst som det hade klargjorts att syftet var att det skulle inges till domstol i ett umgängesmål i vart fall ha begränsats till att avse rent faktiska förhållanden, redovisade på ett kortfattat och objektivt sätt. Kuratorn borde även, vilket nämnden har medgett, självfallet ha tillställt M.G. en kopia av utlåtandet. Jag vill också uppehålla mig vid det förhållandet att kuratorn har låtit de berörda barnen, då 13 respektive , ta del av och godkänna det aktuella utlåtandet genom att underteckna detsamma. När en domstol avgör frågor som rör vårdnad, boende och umgänge skall bedömningen alltid göras utifrån vad som är bäst för barnet och hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av barnets ålder och mognad (6 kap. 2 a § föräld- rabalken). Den som efter uppdrag från rätten verkställer en vårdnads-, boende eller umgängesrättsutredning skall, om det inte är olämpligt, försöka klarläg- ga barnets inställning och redovisa den för rätten samt lämna förslag till be- slut (6 kap. 19 § fjärde stycket ). Barnet får även höras inför rätten, om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att höras (6 kap. 19 § sjätte stycket ). Det ankommer således på rätten och på den som verkställer en utredning rörande vårdnad, boende eller umgänge att ta ställning till om och på vilket sätt ett barn bör tillfrågas om sina synpunkter med anledning av en tvist mel- lan föräldrarna om barnet. Mot bakgrund av det nu anförda var det enligt min mening olämpligt att låta E. och C. läsa och godkänna utlåtandet. Sammanfattningsvis är jag mycket kritisk till kuratorns agerande i fråga om utlåtandet. I 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) stadgas att myndigheter vars verk- samhet rör barn och ungdom är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att social- nämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Detta gäller även dem som är anställda hos sådana myndigheter. En erinran om anmälningsskyldigheten finns i 1 kap. 2 a § andra stycket skollagen (1985:1100). De omständigheter som, inom ramen för min utredning, har kommit fram rörande C. har inte varit sådana att det kan anses ha förelegat skyldighet för skolkuratorn att göra en anmälan till enligt 14 kap. 1 § social- 2 007 /0 8:JO1 Jag vill dock rent allmänt understryka att skolpersonal som kän- ner oro över ett barn måste överväga om förhållandena är sådana att en anmä- lan bör göras. i övrigt har anfört föranleder inte någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Med den kritik som har uttalats ovan avslutas ärendet. Kritik mot en nämnd avseende de rutiner som tillämpats vid mottagande av elever i förskoleklass och grundskola, m.m. (Dnr 1169-2005) I en anmälan till JO framförde M.S. klagomål mot , verksam- hetschef för barnomsorg och grundskola i , , rektor för Viggbyskolan i , samt , rektor för och skola i kommun. Klagomålen mot och avsåg i huvudsak de regler och rutiner som tillämpas vid information om skolval, ansökan till och mottagande av elever i förskoleklass och grundskola. Klagomålen mot rörde i huvudsak de regler och rutiner som tillämpas vid uppsägning av plats i förskola, grundskola och skolbarnsomsorg. anförde bl.a. följande. Han har tillsammans med barnens mor gemen- sam vårdnad om två barn, födda respektive 1998. Barnen och modern är folkbokförda i . Före bodde barnen hos modern och hos honom i kommun. och skickade information angående skolval till barnens folkbokföringsadress. gjorde modern via Internet ett skolval för barnen utan hans vetskap. Barnen mottogs som elever i den valda skolan, Viggbyskolan, i . Den enda information han har erhållit är ett brev, daterat , från . Han upplystes då om att barnen skulle placeras i den skola kommunen ansåg lämpligast för det fall att han och barnens andra vårdnads- havare inte kunde fatta ett gemensamt beslut om skolgången. Det ter sig un- derligt att först efter att beslut har fattats om att motta barnen i en skola, kon- trollera huruvida barnen har två vårdnadshavare och skicka nämnda medde- lande utan att den andra vårdnadshavaren över huvud taget hade tillfrågats om sin åsikt. Till anmälan fanns fogat ett flertal handlingar, bl.a. skrivelser från och angående skolval. 2 007 /0 8:JO1 i anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som framfördes i anmälan. Nämnden ingav som sitt svar ett av utredaren upprättat yttrande. I yttrandet anfördes följande. kommuns rutiner för information till föräldrar i samband med skolval I väljer föräldrar skola för sina barn. Skolvalet genomförs på Internet. Praktisk information kring skolvalet liksom kommunens principer för antagning och placering ges till föräldrarna i en skolvalsbroschyr, Väl- kommen att välja skola i , som också finns på kommunens hemsida. In- formation om skolvalet skickas även till barnets folkbokföringsadress i , i december året innan barnet ska välja skola. När valet blir aktuellt ansöker någon av föräldrarna om ett medborgarkon- to och genomför skolvalet. När skolvalet är genomfört bekräftas att barnet fått plats. Bekräftelsen skickas både till den adressat som genomfört skolvalet och i de fall då föräldrarna bor på skilda adresser i kommunen även till den andre föräldern. Föräldrar bosatta utanför kommunen får inte denna information eftersom kommunen i sitt administrativa skoldatasystem enbart har adresser till föräldrar bosatta i kommunen. Ett preliminärt platsbesked lämnas /mars och se- nare ett definitivt besked. Dessa besked sänds antingen via e-post till den adress som uppgivits i samband med ansökan om medborgarkonto eller per post till barnets folkbokföringsadress. Därefter vidtar skolans rutiner. Viggbyskolans rutiner för information till föräldrar om placering Skolan skickar platsbekräftelse för undertecknande till barnets folkbokfö- ringsadress. I de fall där föräldrarna har gemensam vårdnad skickas plats- bekräftelsen till båda föräldrarna oavsett bostadsort. Om enbart den ene för- äldern undertecknar bekräftelsen tas barnet ändå emot med hänvisning till skolplikten och, under förutsättning att barnet tillhör skolan, enligt närhets- principen. De administrativa rutiner som beskrivits ovan ligger till grund för kommu- nens och skolans information till föräldrar i samband med skolvalet. Ut- gångspunkt för kommunens riktlinjer för placering, i de fall då föräldrarna har delad vårdnad men ej är överens om placering, är kommunens skyldighet att se till att skolplikten fullgörs, 3 kap. 13 § skollagen, och närhetsprincipen, 4 kap. 6 § skollagen. Det innebär att barnet placeras enligt närhetsprincipen oavsett eventuellt skolval om föräldrarna inte är överens om i vilken skola barnet ska gå. JO-anmälan gäller följande punkter: 8.Informationen från daterad 2003 12 02 har enbart skickats ut till den ena vårdnadshavaren vid det tillfället. 9.Informationen från daterad 2004 01 05 har enbart skickats ut till den ena vårdnadshavaren vid det tillfället. 10.Informationen från om att U.S. gjort ett skolval via Inter- net har inte kommit mig tillhanda vid det tillfället. 2 007 /0 8:JO1 11.Avsaknaden av preliminärt platsmeddelande till mig från angående skolplacering. 12.Avsaknaden av definitivt platsmeddelande till mig från angående skolplacering. 13.Varför information angående rutiner och eventuella framtida beslut an- gående skolplacering när barn har dubbla vårdnadshavare inte kommit mig tillhanda förrän i brev daterat 2004 04 07. 14.Varför min som vårdnadshavare åsikt eller synpunkter aldrig har efter- frågats av eller rektor vid Vigg- byskolan i 15.Varför ingen hänsyn har tagits till barnens bästa vid varje enskilt beslut om ovanstående med syfte på barnens primära insocialisering såsom fö- delseort, huvudsaklig uppväxtort, tidigare skol- och dagisplacering. 16.Varför ingen kontroll har skett av vem eller vilka som är barnets vård- nadshavare vid ett tidigt skede i denna process 17.och om det finns två vårdnadshavare, klargöra båda vårdnadshavarnas inställning till inskrivning i ny skola på annan ort. Kommunen har agerat i enlighet med kommunens ovan beskrivna administ- rativa rutiner. Kommunens agerande utgår från att föräldrar, som har gemen- sam vårdnad, tar sitt ansvar enligt 6 kap. 13 § och gemensamt beslutar i frågor som har stor betydelse för barnens framtid, dvs. i det här fallet barnens skolgång. Den information kommunen ger föräldrarna gör det möjligt för dem att hålla sig informerade och därmed att fatta gemensamma beslut. Det är sedan föräldrarnas ansvar att se till att så blir fallet. kommuns brev, 2004 04 07, är en påminnelse till vårdnadshavarna om deras ansvar då det gäller barnens skolgång och en information om att kom- munen kommer att besluta om barnens placering om inte vårdnadshavarna fattar ett gemensamt beslut. Indikationer om att så kunde bli fallet hade kom- mit till kommunens kännedom. Brevet är således inte en generell information utan skickades ut på förekommen anledning. Skälet är detsamma som anförts tidigare, nämligen att kommunens informa- tion har gått till folkbokföringsadressen och att det sedan är föräldrarnas an- svar hur den informationen hanteras. Beträffande Viggbyskolans rektor är hennes uppfattning att platsbekräftelsen skickats ut till båda vårdnadshavarna i enlighet med skolans rutiner men att bekräftelsen från pappan inte re- turnerats. Detta är föräldrarnas ansvar och inte kommunens. I kommunens administrativa skoldatasystem registreras båda vårdnadsha- varna med adress och personnummer om de har gemensam vårdnad och bor i kommunen. I de fall då någon är bosatt utanför kommunen är den vård- nadshavaren enbart registrerad med personnummer. I och med att barnen blir folkbokförda i kommunen råder det inga oklarheter om hur familjeför- hållandena ser ut. 2 007 /0 8:JO1 Det är kommunens ansvar att se till att skolpliktiga barn folkbokförda i kom- munen går i skolan och därmed att placera dem enligt närhetsprincipen om inte föräldrarna kan komma överens om placering. Kommunen har också agerat i enlighet med detta. kommenterade remissvaret varvid han bl.a. tillbakavisade uppgiften om att han hade mottagit en platsbekräftelse från Viggbyskolan. I ett beslut anförde JO följande. skulle M.S:s barn börja i förskoleklass respektive årskurs 4 i . Den skola där det äldsta barnet var elev /2004 bedri- ver verksamhet till och med årskurs 3. Det innebär att skul- le skola väljas för båda barnen och att deras rätt till förskoleplats respektive skolbarnsomsorg i tidigare verksamheter skulle upphöra. Med beaktande härav är det således främst frågor rörande regler och rutiner i samband med skolvalet som är av intresse. Grundläggande bestämmelser om vårdnadshavares ansvar finns i 6 kap. 2 § andra stycket . Närmare regler om vårdnadens utövande finns i 6 kap. 1113 §§ samma balk. Barnets vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Om barnet har två vårdnadshavare skall de enligt 6 kap. 13 § tillsammans utöva bestämmanderätten. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Bestämmanderätten utövas dock av den ena vårdnadshavaren ensam när den andra till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta del i beslut rörande vårdnaden och beslutet inte kan skjutas upp utan olägenhet. Beslut som är av ingripande betydelse för barnets framtid, får dock inte fattas av den ena vårdnadshavaren ensam, om inte barnets bästa uppenbarligen kräver det. Bestämmelsen i 6 kap. 13 § skall inte tolkas så att båda för- äldrarna, även om ingen direkt är förhindrad, skall behöva delta i alla vardag- liga avgöranden. Om föräldrarna inte sammanbor måste med nödvändighet den förälder som har barnet hos sig fatta de flesta beslut som rör den dagliga omsorgen. I förarbetena till lagstiftningen uttalades att till den dagliga omsor- gen hör frågor om bl.a. barnets mat, kläder, sovtider och hur barnet skall tillbringa sin fritid. Däremot undantogs beslut av mer ingripande betydelse för barnets framtid, t.ex. frågor som rör barnets skolgång och bosättning (prop. 1975/76:179 s. 178). Någon förändring såvitt avser kravet på gemensamma beslut som rör bar- nets skolgång har inte skett. Enligt gällande rätt krävs alltså att vårdnadsha- varna är överens i frågor om inskrivning av barn i skola och byte av skola. Detta skall ses mot bakgrund av vad som i skollagen (1985:1100) föreskrivs om att alla barn som är bosatta i landet har skolplikt, att den som har vårdna- den om ett skolpliktigt barn skall se till att barnet fullgör sin skolplikt och att en vårdnadshavare under vissa förhållanden kan föreläggas vid vite att iaktta 2 007 /0 8:JO1 sina skyldigheter (se 3 kap. 1, 15 och 16 §§ skollagen). Om vårdnadshavarna inte kan enas i en fråga rörande barnets skolgång kan det ytterst leda till att den gemensamma vårdnaden måste upplösas. Beslut om barns skolgång skall sålunda, som framgått ovan, fattas av vård- nadshavarna gemensamt. JO har uttalat att skolan måste känna till och kunna belägga de förhållanden som motiverar att barnet skall tas emot i skolan. Detta innebär bl.a. att en skola måste kontrollera uppgifter- na i folkbokföringen om vem eller vilka som är vårdnadshavare för barnet. Vidare måste vårdnadshavarens respektive vårdnadshavarnas inställning till inskrivning i en viss skola klarläggas (se bl.a. JO:s ämbetsberättelse 2001/02 s. 392 och 397). Om det finns två vårdnadshavare sker detta enklast genom att båda undertecknar en ansökan om placering av barnet i den aktuella skolan. JO har vidare uttalat att även val av skola vid placering i förskoleklass krä- ver ett gemensamt beslut av vårdnadshavarna (se JO:s ämbetsberättelse 2004/05 s. 342). JO anförde i huvudsak bl.a. följande. Frågan om val av skola vid placering i förskoleklass, liksom beslut om huruvida barnet skall gå i förskoleklass eller inte, är av så ingripande betydelse för barnet att ett gemen- samt beslut av vårdnadshavarna krävs. Skälet till det är att förskoleklass är en skolform och att val av skola i förskoleklassen ofta styr valet av grundskola. Den omständigheten att förskoleklassen inte är en obligatorisk skolform änd- rade inte bedömningen. Av utredningen i ärendet framgår i huvudsak följande rörande de rutiner för skolval m.m. som i tilläm- par. Information om skolval inför kommande läsår skickas till barnets folk- bokföringsadress. Skolvalet görs via Internet efter anskaffande av medbor- garkonto. Ett besked om att barnet har fått plats skickas till den adressat som genomfört skolvalet, antingen via e-post till den adress som uppgivits i sam- band med ansökan om medborgarkonto eller per post till barnets folkbokfö- ringsadress. I de fall föräldrarna bor på skilda adresser i kommunen skickas platsbesked även till den andre föräldern. Föräldrar bosatta utanför får inte denna information eftersom kommunen i sitt administrativa skoldatasystem enbart har adresser till föräldrar bosatta i kommunen. Detta gäller såväl det preliminära platsbeskedet /mars som det definitiva besked vilket lämnas . Nämnden har anfört i huvudsak följande rörande kommunens admini- strativa skoldatasystem. Vid gemensam vårdnad registreras vårdnadshavarna i skoldatasystemet med adress och personnummer om de bor i kommunen. Vårdnadshavare som är bosatt utanför kommunen är enbart registrerad med personnummer. I och med att barnen blir folkbokförda i kommunen råder det inga oklarheter om hur familjeförhållandena ser ut. Jag har noterat att nämnden i sitt remissvar använder både föräldrar och vårdnadshavare som begrepp. Det är något oklart om denna distinktion är avsiktlig. I det nu aktuella sammanhanget anser jag mig dock kunna utgå från att med begreppet föräldrar avses föräldrar som också är vårdnadshavare. I det följande används begreppet vårdnadshavare i dess juridiska bemärkelse inte endast vad avser skoldatasystemet utan även när det gäller nämndens rutiner för skolval. 2 007 /0 8:JO1 I informationsmaterialet inför /2005 närmast påbjuds att skol- valet skall ske via Internet genom användande av medborgarkonto. Den som saknar Internetuppkoppling hänvisas till datorer som tillhandahålls av kom- munen. Jag har inga principiella invändningar mot att den moderna tekniken utnyttjas för skolval, men jag vill understryka att den enskildes möjligheter att fullgöra sina skyldigheter som vårdnadshavare inte får göras beroende av användning av Internet. Det måste således erbjudas även andra sätt att genomföra ett skolval. Den omständigheten att den enskilde kan bege sig till en i kommunen särskilt anvisad plats för att få tillgång till Internet ändrar inte den bedömningen. Vid gemensam vårdnad är det vårdnadshavarnas ansvar att gemensamt be- sluta i fråga om barnens skolgång. Nämnden är emellertid ändå skyldig att, för att känna till och kunna belägga de förhållanden som motiverar att ett barn skall tas emot i en viss skola, klarlägga vem eller vilka som är barnets vård- nadshavare samt dennes eller deras inställning till inskrivning i den skolan. Det skall självfallet göras innan ett beslut fattas i placeringsfrågan. Det kan tilläggas att det är först sedan nämnden har klarlagt att vårdnadshavarna inte är överens om skolvalet som frågan om nämndens ansvar, som det har beskri- vits under punkten 10 i remissvaret, för att placera barnet inträder. Utredningen ger vid handen att nämnden genom det administrativa skolda- tasystemet har kännedom om under vems eller vilkas vårdnad berörda barn står. Som jag har anfört tidigare inhämtas, vid gemensam vårdnad, vårdnads- havarnas inställning enklast genom att båda undertecknar en ansökan om placering av barnet i den aktuella skolan. Genom att skolvalet görs via Inter- net med användande av medborgarkonto är det, såvitt har framkommit, endast möjligt för en av vårdnadshavarna att signera skolvalet. Nämnden synes inte heller på annat sätt inhämta den andra vårdnadshavarens inställning i saken. Nämnden kan inte undgå kritik för sin underlåtenhet i detta avseende. Jag förutsätter att nämnden ser över rutinerna för skolval och mottagande i för- skoleklass och grundskola i aktuella avseenden. I sammanhanget finner jag skäl att något beröra nämndens hantering av platsbeskeden. Platsbesked sänds till den vårdnadshavare som har gjort skol- valet och till den vårdnadshavare som bor på annan adress inom kommunen, men inte till den vårdnadshavare som bor utanför kommunen. Denna skillnad i hur vårdnadshavare behandlas beroende på var de är bosatta är anmärk- ningsvärd. Det är naturligtvis inte en godtagbar förklaring att, som nämnden har angivit i remissvaret, skoldatasystemet inte innehåller vissa uppgifter. Jag förutsätter att nämnden vidtar åtgärder för att komma till rätta med även den- na brist. Utredningen ger inte något närmare besked om vilken betydelse de av sko- lan utskickade platsbekräftelserna har i sammanhanget. Oavsett hur det för- håller sig med det har skolans handläggning tagit vid i ett så sent skede att det har saknat betydelse för själva skolvalet. Det finns därför inte anledning för mig att uppehålla mig vid saken.