frsrdg · GV04RRS10 · 2008-02-20 00:00:00 — styrelses redogörelse angående årsredovisning överlämnar härmed årsredovisning . Enligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för ska styrelsen besluta om årsredovisning för myndigheten. Årsredovisningen har vid sammanträde fastställts av styrelsen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och (). 12 kap. 7 § regeringsformen 3 kap. 8 §, 8 kap. 1214 §§ och 9 kap. 8 § riksdagsordningen Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för årsredovisning undertecknas i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag av samtliga styrelseledamöter och myndighetens chefer. Avgifter för internationell uppdragsverksamhet11 Avgifter för årlig revision11 Fördelning av årsarbetskrafter på verksamhetsgrenar och stödverksamhet och övrig administration12 Utgifter för omställningsverksamheten 200313 Internationell revision, samverkan och kontakter24 Övrig avrapportering och externa kontakter30 Styrelsens behandling av granskningarna34 Sammanställning över väsentliga uppgifter41 Uppgifter om ledande befattningshavare56 Styrelseledamöters och suppleanters uppdrag 200756 Ersättningar och förmåner som utbetalats under 200757 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. ska genom oberoende revision bidra till demokratisk insyn och medverka till god resurshushållning och effektiv förvaltning i staten. Under första år har vi arbetat med utveckling av organisation och arbetsformer verksamheten har varit i ett uppbyggnadsskede. Detta har inneburit att vi inte till fullo utnyttjat de resurser som anvisat. Målet var att prioritera granskningsverksamheten. I prioriteringen låg att de administrativa kostnaderna skulle minska dels genom att överföra resurser från stödverksamheten till granskningsverksamheten, dels genom att bli mer kostnadseffektiva i vår verksamhet. Frigjorda resurser från stödverksamheten skulle användas för att öka kvaliteten i vår effektivitetsrevision. Vi valde därför att inte öka målet för antalet rapporter utan att i stället ge mera resurser till granskningarna för att dessa skulle bli bredare, djupare och djärvare. Vi har nått våra mål och utnyttjat tilldelade resurser. Vi har minskat de administrativa kostnaderna till förmån för effektivitetsrevision. har lämnat beslutsunderlag rörande väsentliga delar av den statliga verksamheten. Antal granskningsrapporter som slutförts var 30, vilket överensstämmer med den målsättning som fastställts. De granskningar som vi publicerat har avsett mer komplicerade områden . Vi har också valt att lägga mer resurser på riktad områdesbevakning en utveckling som krävt mer granskning och ökat behovet av särskild kompetens och kvalitetssäkring. Vi har tillfört granskningen kompetens både genom att utveckla och rekrytera personal och genom att i högre grad anlita externa specialister. Vi har nått våra mål även inom årlig revision. Revisionsberättelser har lämnats i rätt tid och enligt god revisionssed. En bra grund har också lagts för de revisionsberättelser som ska lämnas 2008 avseende . Årlig revision har också genom ökad operativ tid nu vänt ett underskott i den avgiftsbelagda verksamheten till ett överskott. Detta har kunnat ske trots en relativt hög personalomsättning. Utvecklingssamarbetet med nationella revisionsorgan i ett antal utvecklingsländer har bedrivits som samarbetsprojekt i södra , och på . Våra insatser leder till resultat och får stort gensvar hos de revisionsmyndigheter vi samarbetar med. Vårt internationella samarbete i övrigt prioriteras i första hand med utgångspunkt i granskningsverksamhetens behov av att ta del av nya kunskaper och erfarenheter i vår omvärld. Våra administrativa funktioner har arbetat med att utveckla och effektivisera sina respektive verksamheter och har därvid bidragit till minskningen av samlade administrativa kostnader. har vi inriktat oss på åtgärder som syftar till att öka effekterna av vår verksamhet. Det gäller såväl för granskningsverksamheten som för den internationella verksamheten. De tematiska granskningsinriktningarna har fått ett tydligare genomslag i vår organisation och i de granskningar som genomförs. Granskningsmetoder och formerna för den gemensamma kvalitetssäkringen har utvecklats, och vi har lagt ökad vikt vid hur vi kommunicerar våra resultat med omvärlden. publicerade vi vår första uppföljningsrapport där åtgärder vidtagna till följd av vår granskning beskrivs. Vi kan se tillbaka på ett framgångsrikt 2007. har vi uppnått våra verksamhetsmål och höjt kvaliteten i myndighetens arbete. Dessa framgångar har vi nått tack vare våra medarbetares kompetens och goda arbetsinsatser. uppgifter framgår av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. samt av lagen (2002:1023) med instruktion för . ska granska myndigheternas årsredovisning (årlig revision) och granska om staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser (effektivitetsrevision). ska även bedriva internationell verksamhet. har lagt fast uppgifterna för i regeringsformen och i annan lagstiftning. Uppgiften att granska hela verkställighetskedjan och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer höga krav på myndigheten. ska, enligt 3 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , för redovisa verksamhetens mål och de resultat som uppnåtts. Av 2 § samma lag framgår vidare att i sin verksamhet ska eftersträva hög effektivitet och iaktta god hushållning. I denna resultatredovisning redovisas de resultat som uppnåtts under . redovisar även en bedömning av hur verksamheten har utvecklats. Nyheter i årets resultatredovisning är att redovisningen av prestationer och kostnader inom verksamhetsgrenen effektivitetsrevision har utvecklats så att vi redovisar styckkostnader för publicerade granskningar. I ett nytt avsnitt i resultatredovisningen redovisas även den årliga rapporten, uppföljningsrapporten, övrig avrapportering samt våra externa kontakter. lämnar i Årliga rapporten (RiR 2007:14) en samlad presentation av de viktigaste iakttagelserna som gjorts inom såväl effektivitetsrevision som årlig revision. publicerade en första uppföljningsrapport. I denna redovisas regeringens, granskade myndigheters och bolags åtgärder med anledning av granskningsrapporter. En uppföljningsrapport ska publiceras . Inom ramen för den internationella verksamheten har haft uppgiften dels att företräda inom området statlig revision, dels att genomföra internationellt utvecklingssamarbete. har lett arbetet med att utveckla internationella revisionsriktlinjer för finansiell revision inom offentlig verksamhet. Myndigheten biträdde även Europeiska revisionsrätten vid dess granskningar i . Inom det internationella utvecklingssamarbetet pågick sex projekt . Dessutom har ytterligare ett samarbetsprojekt påbörjats . I den ekonomiska översikten sammanfattas verksamhetens ekonomiska resultat. har i tidigare årsredovisningar redovisat sin verksamhet inom tre verksamhetsgrenar årlig revision, effektivitetsrevision samt internationell verksamhet. I årsredovisningen redovisas i ett nytt kapitel även kostnader för övrig avrapportering och externa kontakter. Kostnader för denna verksamhet har huvudsakligen redovisats som effektivitetsrevision eller gemensamma kostnader1. fastställdes ett mål att myndighetens operativa tid2 skulle öka samt att de gemensamma kostnaderna3 (administrativa kostnader) skulle minska . I samband med detta skulle också tidsanvändningen inom myndigheten ses över med sikte på att öka den operativa tiden. Vi har också gått igenom aktiviteter som redovisats som internt stöd för att avgöra om några av dessa ska redovisas som operativ verksamhet. I några fall har detta inneburit att en aktivitet som tidigare definierades som gemensam kostnad nu redovisas som operativ verksamhet. Hanteringen av granskningar i styrelsen är ett sådant exempel. Vägledningen för tidredovisning har också förtydligats för att underlätta och förbättra kvaliteten på tidrapporteringen. Vi har uppnått målet för den operativa tiden4 genom att den ökat till 63(58) procent. De gemensamma kostnaderna har minskat en minskning . I gemensamma kostnader ingår ett nettobelopp på ca som är en retroaktivt debiterad pensionskostnad som avser åren 20032006 och som redovisas som en periodavgränsningspost i årsredovisningen. Verksamhetens kostnader inklusive transfereringar uppgår till sammanlagt 335 (313) . De gemensamma kostnaderna är fördelade till verksamhetsgrenarna samt prestationer i det nya kapitlet Övrig avrapportering och externa kontakter. Kostnaderna för årlig revision har ökat något jämfört med . Kostnadsökningen beror i huvudsak på ökade konsult- och resekostnader med . Kostnaderna för effektivitetsrevision har ökat med . Detta är en följd av den ökade satsningen på granskningsverksamheten. Satsningen har inneburit att vi rekryterat både generalister och specialister. Därutöver har vid behov externa specialister anlitats. Kostnaderna för den internationella verksamheten har minskat med . Minskningen är hänförlig till en nedgång inom det internationella utvecklingssamarbetet samt att övriga delar inom den internationella verksamheten redovisar minskade kostnader. Den tillkommande redovisningen Övrig avrapportering och externa kontakter redovisar en ökning på nästan . Flera av de aktiviteter som redovisas här är nya för året, vilket förklarar ökningen. Den samlade effekten av ovan beskrivna förändringar är att vi nu bedriver verksamheten på en nivå som i stort motsvarar det anslag som anvisas myndigheten. verksamhet finansieras med anslaget 90:1 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Det internationella utvecklingssamarbetet inom verksamhetsgrenen internationell verksamhet finansieras med anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. En mindre del av den internationella verksamheten finansieras med avgifter. beslutar om anslag för verksamhet. I tabellen nedan redovisas disponibla anslag, utfall samt anslagssparande för . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 90:1 (ramanslag) Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete (ramanslag) För redovisades ett anslagssparande på sammanlagt . har beslutat i enlighet med 4 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och att myndigheten ska föra bort som indragning det anslagssparande som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet för respektive anslag. redovisas ett sammanlagt anslagssparande på . Utgifterna på anslaget 90:1 överstiger 2007 anvisade medel, vilket innebär att en del av det ingående anslagssparandet (ca ) tagits i anspråk för att finansiera verksamheten . gör bedömningen att verksamhetens omfattning därmed motsvarar anslagsutrymmet. För anslaget 8:5 : Internationellt utvecklingssamarbete har av anslaget utnyttjats. Nedgången jämfört med beror framför allt på att projektet i avslutades . Uppdragen under första hälften av kom inte upp till samma nivå som 2006. ökade dock verksamhetens omfattning och ligger på samma nivå som föregående år. gör bedömningen att verksamhetens omfattning därmed motsvarar anslagsutrymmet. Avgifter för internationell uppdragsverksamhet bedriver även avgiftsfinansierad internationell verksamhet i mindre omfattning. har bedrivit denna verksamhet inom endast två uppdrag. Verksamheten ska bedrivas med full kostnadstäckning. Uppdragsverksamheten uppvisar ett överskott på sammanlagt på . Uppdraget i som svarat för den större delen av denna verksamhet har avslutats . Avgifter för årlig revision ska ta ut avgift6 för årlig revision samt för revision i de fall som avses i aktiebolagslagen (2005:551) och stiftelselagen (1994:1220). Avgiften ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. har beslutat om vilken tidtaxa som ska tillämpas. Ersättning för direkta kostnader för konsulter, resor och liknande bestäms för sig. redovisar inkomsterna mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision och disponerar således inte avgifterna. Av tabellen nedan framgår att den avgiftsbelagda verksamheten uppvisar ett överskott . framförde i årsredovisningen att tidsanvändningen inom myndigheten skulle ses över med sikte på att öka andelen fakturerad tid i förhållande till total tid inom verksamheten. Resultatet av översynen fick till effekt att den fakturerade tiden har ökat från av den fakturerbara tiden. har den operativa tiden ökat från . En annan bidragande faktor till det positiva resultatet är att de gemensamma kostnaderna för myndigheten har minskat. Resultat årlig revision 20052007 Räntekontot i används för de medel som myndigheten disponerar i sin verksamhet. Vid ingången av uppgick saldot på räntekontot till . Av dessa utgjorde anslagssparande som översteg av anvisade medel. Vid utgången av 2007 uppgår saldot på räntekontot till en minskning . Minskningen förklaras främst av ett minskat anslagssparande. Fördelning av årsarbetskrafter på verksamhetsgrenar och stödverksamhet och övrig administration Av sammanställningen av väsentliga uppgifter framgår att antalet årsarbetskrafter för var 287, en minskning i förhållande till 2006 med netto sex årsarbetskrafter. Minskningen fördelar sig på verksamhetsgrenar, stödverksamhet och övrig administration enligt följande: Årlig revision en minskning med en årsarbetskraft Effektivitetsrevision en ökning med sex årsarbetskrafter Internationell verksamhet en ökning med en årsarbetskraft Övrig avrapportering och externa kontakter en ökning med två årsarbetskrafter Stödverksamhet och övrig administration en minskning med 14 årsarbetskrafter. Som framgår svarar stödverksamhet och övrig administration för den största delen av minskningen i totala antalet årsarbetskrafter. Här ingår personalens kompetensutveckling, verksamhetsutveckling, förvaltning av processer samt övrig administration. Av dessa har verksamhetsutveckling minskat i jämförelse med 2006 då en större organisationsöversyn genomfördes. En annan bidragande orsak till minskningen av årsarbetskrafter inom stödverksamheten är att såväl effektivitetsrevisorer som årliga revisorer använt mindre tid för interna prestationer (stödverksamhet och administration) och mer tid till granskning. Den operativa tiden har ökat. Sammanställningen av väsentliga uppgifter visar att driftskostnaderna per årsarbetskraft har ökat med jämfört med . I driftskostnader ingår kostnader för personal, kostnader för lokaler och övriga driftskostnader. Kostnaderna för personal har ökat . I kostnader för personal ingår förutom lönekostnader och sociala avgifter bland annat kostnader för rekrytering, friskvård och kursavgifter. Den största delen av ökningen inom denna grupp utgörs av sociala avgifter inklusive pensionskostnader. Avgångarna har inneburit att kostnaderna för rekrytering (ersättningsrekrytering) och annonsering har ökat. En satsning på friskvård har också bidragit till den sammanlagda ökningen på . Utgifter för omställningsverksamheten 2003 Enligt finansutskottets betänkande 2003/04:FiU2 skulle kunna belasta anslaget, 1:15 : Avvecklingskostnader (senast uppfört på statsbudgeten 2003 under utgiftsområde 2), med utgifter som uppstod i samband med avveckling av personal. Skälet var att de totala kostnaderna inte var kända när anslaget för beräknades.8 upphörde möjligheterna att belasta anslaget 1:15 : Avvecklingskostnader, varför de kvarstående utgifterna som helhet belastar anslaget 90:1 . Avräknat anslag 1:15 : Avvecklingskostnader Omställningskostnader efter 2003 redovisas löpande som gemensamma kostnader inom myndigheten. Enligt 5 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granskningen av årsredovisningen genomföras enligt god revisionssed. Granskningen syftar till att bedöma dels om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter.9 ska enligt 3 § samma lag granska årsredovisningen för och, med undantag för AP-fonderna, de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen, riksdagsförvaltningen, ombudsmän, samt Kungliga Slottsstaten och Förvaltning. Efter varje räkenskapsår avslutas revisionen med en revisionsberättelse. Om delårsrapport lämnas ska den granskas med undantag för prognoser. Den översiktliga granskningen av en delårsrapport avslutas med revisorsintyg. Av 1 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att får utse revisorer i statliga bolag och stiftelser10. har dessutom till och med i uppdrag att utse revisor i samordningsförbund11. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisning för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision. Grundläggande för all årlig revision är en bedömning av risken för väsentliga fel i årsredovisningen. Det är denna risk som avgör inriktning och omfattning av revisionen. har lämnat revisionsberättelser för totalt 260 myndigheter och revisorsintyg avseende delårsrapporter för 84 myndigheter. Granskningen har omfattat de objekt som anges i lag och har genomförts och i enlighet med god revisionssed. Revisionsberättelser (avser årsredovisningar) Revisorsintyg (avser delårsrapporter) Granskningen avseende resulterade i att elva myndigheter fick revisionsberättelse som avviker från standardutformning (invändning). En invändning innebär att funnit väsentliga fel i årsredovisningen. Invändningarna för dessa myndigheter i revisionsberättelserna 2007 avsåg olika förhållanden exempelvis överskridande av anslag, överskridande av befogenheter och brister i periodisering av kostnader. I 52 fall lämnades revisionsrapporter till myndighetens ledning. Revisionsrapport lämnas när det finns väsentlig information som ska komma till styrelsens och/eller (om styrelse saknas) myndighetschefens kännedom och som i regel kräver åtgärder från myndighetens sida. Om revisionsberättelse innehåller invändning ska den alltid följas av revisionsrapport. När iakttagelserna inte är av den karaktären att de behöver komma till högsta ledningens kännedom lämnas som regel en revisionspromemoria eller en muntlig avrapportering. samlade bedömning av den finansiella redovisningen inom statsförvaltningen var att den i stort fungerat väl under . förordnar auktoriserade revisorer som genomför revision av statliga bolag och stiftelser bildade av staten. förordnades revisorer i 27 bolag och 6 stiftelser. Vad gäller granskning av bolag och stiftelser medverkade de förordnade auktoriserade revisorerna från i så kallad gemensam revision12 med stämmovald revisor. För fyra av stiftelserna bildade av staten lämnades revisionsberättelse som avviker från revisionsberättelsens standardutformning. Orsaken var att det inte varit möjligt att fastställa om stiftelserna agerat inom ramen för stiftelselagen och stiftelseförordnandet när stiftelserna överfört kapital till bolag. Regeringen redovisade i Årsredovisning för staten de invändningar som lämnat.13 I budgetpropositionen har regeringen redovisat åtgärder och kommentarer med anledning av dessa invändningar. Inom finns ett internt råd som ska bidra till kvalitetssäkringen av den årliga revisionen. Rådet har till uppgift att lämna sin bedömning av iakttagelser som är av principiell betydelse eller som skulle kunna föranleda en revisionsberättelse respektive ett revisorsintyg som avviker från standardutformning. Rådet har även till uppgift att i efterhand genomföra kvalitetskontroll av årlig revision. genomfördes sådana kontroller av utförd revision vid 16 myndigheter avseende . Samtliga bedömdes uppfylla beslutade kvalitetskrav. En intern vägledning finns som är ett viktigt verktyg för verksamheten inom årlig revision. Utveckling av kvalitetsarbetet har även skett i form av en uppdatering av denna vägledning. Fördelning av kostnader mellan olika typer av granskningsobjekt 20052007 Förbrukade timmar inom årlig revision 20052007 Kostnaderna för årlig revision har ökat med jämfört med . Kostnadsökningen beror i huvudsak på ökade konsult- och resekostnader med . Lönekostnaderna (inklusive högre sociala avgifter) har ökat med medan de gemensamma kostnaderna minskat med inom verksamhetsgrenen. Den dominerande delen av årlig revision, revision av myndigheter, ligger på i stort sett samma nivå 2007 som 2006. Revision av bolag och stiftelser har ökat genom en inriktning och koncentration på färre bolag där en mer kraftfull insats genomfördes. Revision av samordningsförbunden som redovisas inom Övriga organisationer genomförs till stor del med externa resurser, vilket förklarar skillnaden mellan kostnader och antal timmar. Av 4 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. framgår att effektivitetsrevision främst ska ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. granskningsmandat omfattar den verksamhet som bedrivs av regeringen, , domstolarna, förvaltningsmyndigheterna under regeringen, , myndigheterna under samt Kungl. Slottsstaten och Kungl. Mandatet omfattar även den verksamhet som bedrivs i aktiebolag om verksamheten är reglerad i lag eller annan författning eller om staten som ägare har ett bestämmande inflytande över verksamheten. Stiftelser får granskas om staten bildat stiftelsen eller förvaltar den. Dessutom omfattar mandatet statliga bidrag med redovisningsskyldighet gentemot staten eller om särskilda villkor meddelats för hur pengarna ska användas. Slutligen får handläggningen av arbetslöshetsersättning hos a-kassorna granskas. Grundläggande utgångspunkter för effektivitetsrevision är att den utgår från faktiskt bedriven verksamhet och därför alltid bedrivs i efterhand, syftar till att ta fram underlag som gör det möjligt att utkräva ansvar, utgår från tydliga problemindikationer, dvs. tecken på effektivitetsbrister, utförs med hjälp av revisionsfrågor som formuleras och besvaras med en hög grad av tillförlitlighet i förhållande till bedömningsgrunder, som normalt kan härledas från beslut eller andra ställningstaganden av samt täcker hela verkställighetskedjan från regering till underlydande verksamhet. Effektivitetsrevisionen bedrivs främst i följande steg: områdesbevakning, förstudie och granskning. Uppföljning och extern kommunikation av granskningsresultatet redovisas i kapitlet Övrig avrapportering och externa kontakter. I granskningsplan läggs inriktningen av effektivitetsrevisionen fast i form av ett antal granskningsinriktningar. Dessa är långsiktiga, vilket möjliggör kraftsamling och kompetensuppbyggnad. Syftet är att skapa bredd och djup genom ett antal granskningar inom väsentliga områden. Härutöver finns utrymme för att genomföra granskningar som bedömts vara särskilt angelägna även om de inte faller inom ramen för beslutade inriktningar. Med utgångspunkt i granskningsplanens inriktningar planeras de enskilda granskningarna. Dessa framgår av verksamhetsplanen. Målet för effektivitetsrevisionen var enligt verksamhetsplanen att slutföra minst 30 granskningsrapporter med hög kvalitet och huvudsakligen inom inriktningarna. Strävan har varit att öka kvaliteten genom att bland annat i ökad utsträckning täcka in hela verkställighetskedjan samt att granska effekter och resultat. har även prioriterats att utveckla det sätt på vilket för ut resultatet av effektivitetsrevisionens arbete. Enligt granskningsplanen skulle granskningarna huvudsakligen bedrivas inom nedanstående granskningsinriktningar: Regeringens styrning, uppföljning och rapportering Förvaltningens interna styrning och kontroll