frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — Alla upp- gifter som använts i beslutsmotiveringen har vid beslutstidpunkten varit upp- gifter som ingår i skatteverksamheten. Utlämnandet har skett därifrån. Genom att skattekontoret inhämtat nu aktuella uppgifter ur förundersökningen med inblandade åklagares tillstånd har sekretessen för uppgifterna inte automatiskt överförts till skatteverksamheten utan dessa omfattas därefter av skattesekre- tessen enligt 9 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen. Utlämnandet av uppgifterna har således skett från skatteverksamheten. Sekretessreglerna hindrar inte att 2 008 /0 9:JO1 uppgifter som omfattas av sekretess tas med i skälen till ett beslut. Det är en förvaltningsrättslig grundregel att ett beslut varigenom en myndighet avgör ett ärende ska innehålla de skäl som har bestämt utgången. Med hänsyn till att beslutet och skälen blir offentliga är det givetvis av vikt att motiveringen inte innehåller mer hemliga uppgifter än vad som är nödvändigt för att uppfylla kraven i förvaltningslagen. B.H. yttrade sig över remissvaret. anmodades därefter att redogöra för verkets dokumentation i samband med åklagarnas tillstånd att i skatteutredningen använda sig av upp- gifter ur förundersökningen. I ett nytt remissvar hänvisade till en re- dogörelse av skatterevisorerna . I den redogörelsen angavs bl.a. följande (de i redogörelsen angivna handlingarna har utelämnats här). Muntligt medgivande av åklagare att få använda uppgifter ur förundersökningen i IFK-ärendet i vår kommande skatteutred- ning. Notering i kalender om möte på EBM. Vi minns att frågan ställts denna dag eftersom det var första gången vi båda skatterevisorer tillsammans träffade åklagaren och brottsutredarna. Beslut om skatterevision har fattats . I telefonsamtal mellan skatterevisor och åklagare har ånyo muntligt medgivande erhållits att få använda uppgifter ur förundersökningen. Kopia av tjänsteanteckning som gjorts i samband med telefonsamtalet har intagits som bilaga 1 till denna skrivelse. Muntlig bekräftelse av överåklagare (som övertagit ärendet) att tidigare medgivande, att få använda uppgifter ur förundersökningen, fortfarande gällde. Notering i kalender om möte på EBM med bl.a. Stetler. Vi minns att frågan ställts denna dag eftersom det var första gången vi träf- fade Stetler på EBM. Löpande under utredningen har vi efter begäran erhållit kopior av samtliga förhörsutskrifter i ärendet, ca 30 st. Dessa har samlats i särskild pärm hos . Notering när respektive kopia erhållits har inte gjorts. anmodades därefter i förnyad remiss att redogöra för verkets eventuella rutiner för dokumentation i samband med åklagares tillstånd att i en skatteutredning använda uppgifter ur förundersökning och i sådana fall verkets uppfattning om rutinerna följts i det aktuella fallet. I ett remissvar anförde bl.a. följande. har () inte några särskilda föreskrifter eller i annan ordning beslutade rutiner som gäller för dokumentation av åklagarens bedömning angående skadeprövningen enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen. Det finns inte heller något krav på att sådana rutiner ska finnas. Enligt verkets mening är det tillfyllest att dokumentationen skett genom tjänsteanteckning. 2 008 /0 9:JO1 B.H. yttrade sig över remissvaren. I sitt beslut anförde JO i bedömningsdelen följande. har anfört att verket löpande inhämtat medgivande av åklagare att det som framkommit vid förundersökningen fick användas i utredning och att dokumentation på vanligt sätt hade bort ske genom tjänste- anteckning i ärendet. Enligt 15 § förvaltningslagen (1986:223) skall uppgifter som en myndighet får på annat sätt än genom en handling och som kan ha betydelse för utgången i ärendet antecknas av myndigheten, om ärendet avser myndighetsutövning mot någon enskild. Det får dock i praxis anses belagt att också uppgifter som rör ärendets gång t.ex. kontakt med parter, andra personer eller myndigheter, bör antecknas (se t.ex. JO:s beslut , dnr 4922-2003). Kravet på dokumentation har betydelse på flera sätt. Dokumentationen un- derlättar bl.a. för en överordnad instans att vid överklagande skaffa sig en självständig inblick i beslutsunderlaget och är också viktig vid JO:s gransk- ning av hur myndigheterna handlägger sina ärenden. Den möjliggör över huvud taget en kontroll i efterhand av vad som hänt i ett ärende. (Se härom bl.a. och , Förvaltningslagen med kommenta- rer, 2007, s. Jag håller med om att det får anses tilllräckligt att dokumenta- tion av åklagarnas medgivande sker i form av tjänsteanteckningar. I den dokumentation som ingetts finns bl.a. en tjänsteanteckning daterad . Av tjänsteanteckningen framgår att godkännnade åter erhål- lits att använda vad som framkommit vid förundersökningen. Tjänsteanteck- ningen är emellertid inte undertecknad och det framgår inte av anteckningen vem som skrivit den. har därutöver i skrivelser daterade och redogjort för kontakter med åklagare . Skrivelserna är således avfattade efter de beskrivna kontak- terna 2005. Jag anser sammanfattningsvis att dokumentationen av åklagarnas medgivande får anses ha varit bristfällig. Avslutningsvis vill jag något beröra motivering av sitt beslut i anståndsfrågan. Ett sådant beslut kan i vissa avseenden sägas vara en preli- minär bedömning av utgången i själva skatteärendet, se 17 kap. 2 § skattebe- talningslagen (1997:483). måste även i ett sådant ärende ha möj- lighet att uppfylla de krav på motivering av ställningstagandet som ställs i 20 § förvaltningslagen. Jag ser mot den bakgrunden ingen anledning att kriti- sera verket i denna del. I övrigt har inget framkommit som motiverar ett uttalande från min sida. 2 008 /0 9:JO1 hantering av ett redovisat skatteavdrag i en kontrolluppgift (Dnr 5982-2006) JO meddelade ett beslut med följande inne- håll. I en anmälan, som kom in till JO , klagade , ge- nom uppgivna ombudet , på , storföretagsskattekontoret i . I anmälan anfördes i huvudsak följande. A.E:s arbetsgivare lämnade in kontrolluppgift för henne avse- ende ränteinkomst för på blankett KU20. kon- taktade hon sin arbetsgivare eftersom hon hade blivit restförd för skatt mot- svarande det belopp som fanns upptaget i blankett KU20. En handläggare vid , storföretagsskattekontoret i , upplyste hennes arbets- givare om att blankett KU20 inte fanns registrerad i hennes ärende. Däremot fanns en blankett KU31 registrerad som arbetsgivaren hade skickat in samti- digt. Hennes arbetsgivare skickade därefter in en kopia av den tidigare in- skickade blanketten KU20. kontaktade arbetsgivaren handläggaren vid som bekräftade att kopian hade kommit in till myndigheten. fick arbetsgivaren en förfrågan från Kronofogdemyndighe- ten angående ifrågasatt löneutmätning avseende henne. Skulden var hänförlig till kontrolluppgiften i blankett KU20. Skattebeloppet hade då avräknats men löneutmätningen gällde en avgift om samt ränta. Denna avgift var en följd av de avstämningar på hennes skattekonto som skett och . Skattebeloppet i blankett KU20 hade inte gott- skrivits henne förrän i samband med omräkningen , trots att blanketten inkom till . Arbetsgivaren betalade in avgiften och räntan. har dock inte hörsammat hennes begäran om att uppgiften i utsöknings- och indrivningsdatabasen om restfört belopp skall blockeras eller utplånas. Denna fråga har blivit föremål för domstolsprövning och hon har begärt pröv- ningstillstånd i Regeringsrätten. Orsaken till att hon fick en notering i Krono- fogdemyndighetens register är felaktiga handläggning av hen- nes ärende där. kan inte anses ha handlagt ärendet korrekt då det tagit innan myndigheten gottskrev henne beloppet i blankett KU20. 2 008 /0 9:JO1 Regeringsrättens och akter begärdes in och granskades. Skatte- verket anmodades därefter att yttra sig över vad som framförts i anmälan beträffande frågan om det i kontrolluppgiften redovisade skatteavdraget borde ha gottskrivits skattekontot tidigare än som skedde. I yttrande anförde , genom verksjuristerna , bl.a. följande. har i grundläggande beslut om årlig taxering fastställt A.E:s taxerade inkomst och slutliga skatt. Då den slutliga skatten uppgick till ett högre belopp än avdragen preliminär skatt uppkom ett under- skott på hennes skattekonto. därför ett besked om att hon hade underskott av slutlig skatt som uppgick till . Av beskedet framgick att beloppet skulle vara inbetalt till . Anledningen till att det uppkommit ett underskott av slutlig skatt var att en kontrolluppgift från A.E:s arbetsgivare inte kommit in till för avstämningen av skattekontot sedan den slutliga skatten be- stämts. Kontrolluppgiften avsåg ränteinkomster. De avdrag som arbetsgivaren gjort från ränteinkomsten kunde därför inte tillgodoräknas A.E. vid avstäm- ningen av hennes skattekonto. A.E:s arbetsgivare, , kontaktade med anledning av den sak- nade kontrolluppgiften. meddelade då att kontrolluppgiften inte fanns registrerad hos verket. Övriga kontrolluppgifter inkom från Ö . och Ö kom överens om att en kopia av kon- trolluppgiften skulle skickas in till . inkom Ö med en kopia av kontrolluppgiften till . Kontrolluppgiften registrerades omgående i taxeringssystemet. Skattebeloppet gottskrevs dock inte A.E. varför underskottet av slutlig skatt kvarstod på hennes skattekonto. Av rapportlistor som tas ut i det s.k. lokala taxeringssystemet framgår om skatt ska tillgodoräknas eller påföras den skattskyldige med anledning av att kontrolluppgift inkommit. Finns det en ny eller ändrad kontrolluppgift som är till den skattskyldiges fördel ska den omgående omprövas och skatten tillgo- doräknas den skattskyldige. Det har i efterhand inte gått att bringa klarhet i varför skattebeloppet inte tillgodoräknades A.E. i samband med att kon- trolluppgiften kom in till . skickades ett betalningskrav till A.E. Av kravet framgick att beloppet jämte ränta, , skulle vara tillhan- da . Av kravet framgick även att beloppet skulle överlämnas till för indrivning om inbetalning inte skedde . Av en tjänsteanteckning, daterad , framgår att A.E. kontaktade och påtalade att hon riskerade restföring av beloppet. Enligt tjänsteanteckningen var det uppenbart att hon skulle gottskrivas inbetald skatt med , enligt inkommen kon- 2 008 /0 9:JO1 att komma in med en skriftlig begäran om omprövning. med en begäran om omprövning med anledning av att hon inte gottskrivits det inbetalda skattebeloppet. Det förelåg risk för restföring och hon önskade anstånd med att betala beloppet till dess omprövningen var klar. Anståndsärendet diariefördes inte och något beslut i frågan fattades inte heller. Vid avstämningen av skattekontot överlämnades under- skottet på A.E:s skattekonto till för indrivning. I samband med att A.E:s ärende omprövades tillgodo- räknades hon skattebeloppet. Skattekontoret har inte kunnat ge någon förklar- ing till varför diarieföring och omprövning skedde först . Enligt 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483), SBL, ska fatta beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen, ett s.k. grundläggande beslut om slutlig skatt. Sedan den slutliga skatten har bestämts ska göra en avstämning mot den skattskyldiges skattekonto och därvid göra avdrag för bl.a. avdragen A-skatt (11 kap. 14 § SBL). Uppgiften om den avdragna skatten hämtas från kontrolluppgiften. Visar den årliga avstämningen av skattekontot att det belopp som den skattskyldige har betalat in eller tillgodoräknats är mindre än den skatt som ska betalas ska, enligt 16 kap. 6 § SBL, det kvarstående beloppet vara tillhanda . Enligt 3 kap. 5 § SBL ska registrera avdragen A-skatt på skat- tekontot. Belopp som ska tillgodoräknas den skattskyldige ska registreras så snart underlag finns. konstaterar att handläggningen av ärendet varit felaktig. Av utredningen framgår att kontrolluppgiften kom in till . Skattebeloppet gottskrevs dock A.E. först , dvs. efter det att underlaget kommit in. Det i kon- trolluppgiften redovisade skatteavdraget skulle rätteligen ha tillgodoräknats A.E. i omedelbar anslutning till att kontrolluppgiften kom in till . Någon skriftlig begäran om ändring, trots inkommen kontrolluppgift, skulle därför inte ha begärts in från A.E. beklagar att handläggningen av ärendet varit undermålig. Det aktuella skattekontoret har numera ändrat rutinerna för hanteringen av de s.k. rapportlistorna. gavs tillfälle att yttra sig över remissvaret. Av 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483) framgår att belopp som skall tillgodoräknas den skattskyldige skall registreras på skattekontot så snart 2 008 /0 9:JO1 I förevarande fall dröjde det innan skatte- beloppet gottskrevs A.E. Efter att A.E. på inrådan av begärt omprövning och uppgett att hon önskade anstånd med att betala skattebelop- pet underlät dessutom att fatta beslut i anståndsfrågan. Ompröv- ning i skattefrågan skedde därefter inte förrän . hantering av ärendet har uppenbarligen lett till betydande olägenheter för A.E. Jag är mycket kritisk till det inträffade. Frågan om rättelse i register är föremål för dom- stolsprövning, varför jag inte uttalar mig om det. Jag vill dock här nämna, att arbete pågår med en ändring av lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet för att möjliggöra en blockering av missvisande uppgifter, t.ex. sådana där en ansökan om verkställighet aldrig borde ha gjorts. Fråga om uppbörd av fordonsskatt vid bosättning utomlands (Dnr 496-2007 och 748-2007) JO meddelade ett beslut med följande innehåll. I två skilda anmälningar klagade . på handläggning av deras respektive ärende om fordonsskatt. Av anmälningarna och därtill fogade handlingar framgår i huvudsak följande. anmälde till att han skulle avflytta från till . I anmälan angav han en adress i . anmälde han också adressändring via webbplatsen och uppgav där också en särskild c/o-adress i . erhöll han från besked om att han hade registrerats i utsöknings- och indrivningsdatabasen för en fordran avseende fordonsskatt. uppgav att han inte hade fått något inbetalningskort avseende skatten och att hade registrerat att hans adress var okänd. 2 008 /0 9:JO1 utflyttade till 1993. Hon arbetar emellertid i och äger också en bil som är skattepliktig här. När hon köpte bilen uppgav hon för bilförsäljaren sin folkbokföringsadress i och en vistelseadress i . skickade emellertid inbetalningskortet avseende fordons- skatten till den adress som E.A. vid avflyttningen från var folk- bokförd på. Ärendet kom sedermera att överlämnas till Kronofogdemyn- digheten utan att E.A. hade fått något inbetalningskort avseende fordonsskatten. anmodades att yttra sig över innehållet i en promemoria som upprättats av en fördragande hos JO. Promemorian innehöll bl.a. följande frågeställningar. 1.Har tillgång till en uppgift om adress i som den som avflyttat från lämnat i en anmälan till ? 2.Föreligger något hinder mot att använder en sådan uppgift vid uppbörden av fordonsskatt? 3.Finns det något behov av författningsändringar i aktuella avseenden? anmodades att yttra sig över frågeställningarna och att i sitt yttrande även beskriva hur uppbörden av fordonsskatt går till, dels i normal- fallen, dels i de fall där den skattskyldige har avregistrerats från folk- bokföringen. anmodades även att redogöra för handläggningen av de två anmälda ärendena och göra en bedömning av om handläggningen, enligt verket, hade varit korrekt. I sitt remissvar anförde , genom generaldirek- tören , bl.a. följande. Uppbörd av fordonsskatt för i folkbokförda personer Enligt 5 kap. 3 § vägtrafikskattelagen (2006:227), VTSL, skall fordonsskatten för ett skatteår eller en skatteperiod betalas under månaden före ingången av skatteåret eller skatteperioden (betalningsmånaden). Fordonsskatten anses betald den dag då den är bokförd på särskilda konto för skattein- betalning (5 kap. 1 § VTSL). Skatten skall betalas av den som är skattskyldig vid ingången av betalningsmånaden (2 kap. 4 § och 5 kap. 2 § VTSL). For- donsskatten beslutas av genom automatiserad behandling med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret (4 kap. 1 § VTSL). För att de ägarbyten som skett ingången av betalningsmånaden skall ha hunnit registreras i vägtrafikregistret påbörjas debiteringen av for- donsskatten in i betalningsmånaden. Fordonsskatteavin skickas till den adress som finns noterad i vägtrafikregistret. 2 008 /0 9:JO1 Om fordonsskatten inte är bokförd på konto på förfallodagen tas en dröjsmålsavgift ut i enlighet med 6 kap. [skall vara 5 kap; JO:s anm.] 17 § VTSL. Betalningspåminnelse (om skatten är obetald) och dröjsmålsavgift skickas till den skattskyldige efter förfalloda- gen. Om både skatt och dröjsmålsavgift förblir obetalda översänds ärendet till kronofogdemyndigheten cirka efter den ursprungliga förfallodagen. Om enbart dröjsmålsavgiften är obetald skickas en ny påmin- nelse om obetald dröjsmålsavgift innan den överlämnas för indrivning. Uppbörd av fordonsskatt för personer som inte är folkbokförda i Uppbörden av fordonsskatt för personer som inte är folkbokförda sker på samma sätt som för folkbokförda personer. I de fall där det saknas adressupp- gift i vägtrafikregistret utfärdas inte något inbetalningskort till fordonsägaren. Om skatten förblir obetald påförs dröjsmålsavgift, men någon påminnelse om betalning kan inte utfärdas och skickas till fordonsägaren. Om skatten och dröjsmålsavgiften inte betalas översänds ärendet till kronofogdemyndigheten enligt samma rutiner som för folkbokförda personer, även om betalningspå- minnelse inte skett. Har tillgång till en uppgift om adress i som den som avflyttat från lämnat i en anmälan till ? skall enligt 12 kap. 6 § förordningen (2001:650) om vägtrafikre- gister, FVTR, underrätta om ändringar i folkbokföringsdatabasen eller beskattningsdatabasen som är av betydelse för vägtrafikregistreringen. När en person flyttar från får avisering om detta från Skat- teverket, och uppgift om att personen är folkbokförd i noteras i vägtrafikregistret. Den adress som kan aviseras från i samband med att en person utflyttar från kallas vid aviseringen för utdelningsadress för utlandsadress. och fram till har valt att inte bli aviserade denna adress. Anledningen till detta är att vägtrafikregistret enligt bilaga 1 till FVTR skall innehålla svenska adresser, och att en avisering om utlandsadress därför inte har varit aktuell för . har uppmärksammat på att aviseringen också kan innehålla en svensk utdelningsadress som har anmälts till . Väg- verket har därför meddelat att avisering skall ske av den adress som anmäls till i samband med avflyttningen från . Väg- verket har således numera (från vecka 13) tillgång till de adressuppgifter som den som utflyttar från lämnar till . Det har vid kontroll av aviseringarna från dock noterats att det är övervägande utländska adresser som aviseras. anmälda adressändringar som utflyttade personer gör till Skattever- ket aviseras inte till . har därför inte tillgång till någon nyare adress än den som anmäls i samband med utflyttningen. för de aktuella anmälningarna hade inte tillgång till de anmälda adresserna, eftersom personerna utflyttade från som valt att inte aviseras några adressuppgifter. 2 008 /0 9:JO1 Föreligger något hinder mot att använder en sådan uppgift vid uppbörden av fordonsskatt? Fordonsskatten beslutas av genom automatiserad behandling med stöd av uppgifter i vägtrafikregistret. I den automatiserade hanteringen av fordonsskatten ingår att utfärdat inbetalningskort skickas till den adress som finns registrerad i vägtrafikregistret. skall enligt bilaga 1 till FVTR innehålla adress i . De utländska adresserna som anmäls till , och som aviseras till , kan således inte införas i väg- trafikregistret. Adressaviseringen från för utflyttade personer kan innehålla antingen en svensk eller en utländsk adress i samma aviseringsfält. För att skall kunna registrera de svenska adresserna som aviseras krävs att dessa kan urskiljas från de utländska adresserna. Ett sådant urskiljande kräver hantering av aviseringen samt registrering i väg- trafikregistret. En sådan hantering skulle sannolikt innebära en betydande arbetsinsats och adressavisering för utflyttade personer föranle- der f.n. ingen åtgärd av . Detta innebär att det är den senast kända folkbokföringsadressen som är registrerad i vägtrafikregistret för utflyttade personer, fram till dess att fordonsägaren enligt 10 kap. 11 § FVTR anmäler en ändrad adress till . Finns det något behov av författningsändringar i aktuella avseenden? Det krävs inte några författningsändringar för att skall kunna an- vända och registrera de svenska adresser som anmäls till i sam- band med utflyttning från . För att skall kunna registrera utländska adresser i vägtrafikregistret behövs en författningsändring i bilagan till FVTR. I samband med tillkomsten av FVTR beaktades möjligheten att införa utländska adresser i vägtrafikregistret, men man fann att övervägande skäl talade emot detta. anser därför att det inte finns några skäl att verka för en ändring i författningen i detta avseende. Handläggningen av de anmälda ärendena Fordonsägare som inte är folkbokförd har en skyldighet enligt 10 kap. 11 § FVTR att skriftligen anmäla till om adressen i landet ändras. Fram till dess att en anmälan från fordonsägaren om ändrad adress inkommer till är det den för senast kända folkbokföringsadressen som är registrerad i vägtrafikregistret. Justitiekanslern har i ett beslut () ... prö- vat frågan om skadestånd enligt 48 § personuppgiftslagen (1998:204) med anledning av att använt en folkbokförings- adress (den för senast kända adressen) i samband med en anmälan om fordonsinnehav. Justitiekanslern fann att staten var skadeståndsskyldig då det var fel av att använda en gammal folkbokföringsadress. Med beaktande av Justitiekanslerns beslut, och för att undvika att inaktuel- la f.d. folkbokföringsadresser används i vägtrafikregistret när en tidigare folkbokförd person registreras som ägare av ett fordon, införde () en rutin där alla adress- uppgifter i vägtrafikregistret raderades med automatik i samband med att en person anmäldes som utflyttad. Alla fordonsägare som avregistrerats från 2 008 /0 9:JO1 folkbokföringen kom som en följd av detta att sakna adress i vägtrafikregistret fram till dess att de själva anmälde en adress till i enlighet 10 kap. 11 § FVTR. har upphört att radera adressuppgifter för utflyttade personer, eftersom väg- trafikregistret enligt bilaga 1 till FVTR skall innehålla en adress (i landet). Det kan också i något fall vara så att den utflyttade personen avser att den gamla folkbokföringsadressen skall användas av , t.ex. om resten av familjen bor kvar på adressen eller om personen har begärt eftersändning av post till sin nya adress. försöker också att genom brev nå fordonsägare som utflyttar. Brevet skickas till den senast kända folkbokföringsadressen och innehåller uppgift om vilken adress som finns i vägtrafikregistret och att fordonsägaren skriftligen måste anmäla till om adressen skall ändras. anmäldes som utflyttad . I samband med detta togs uppgiften om hans folkbokföringsadress bort i vägtrafikregistret. Det var alltså inte den c/o-adress som M.C. anmält till som togs bort (den adressen hade inte fått). Ordinarie fordonsskatt för fordonet SDJ 474 debiterades . Sista betalningsdag var . Då skatten var obetald på förfallodagen påfördes dröjsmålsavgift. överlämnades ärendet till kronofogdemyndigheten då skatten fortfa- rande var obetald. På grund av att adressuppgift saknades i vägtrafikregistret har varken ordinarie inbetalningskort eller påminnelse skickats till M.C. har noterat en adress i vägtrafikregistret efter anmälan via e-post från M.C. skall enligt bilaga 1 till FVTR innehålla uppgift om adress i landet. Någon anmälan om ändrad adress hade för debiteringen av fordonsskatt inte inkommit från M.C. till , i enlig- het med den skyldighet som åvilade honom enligt 10 kap. 11 § FVTR. Om en sådan adress hade anmälts till hade sannolikt de problem som M.C. drabbats av inte uppstått. Det var ändå mindre lämpligt att raderade uppgiften om hans folkbokföringsadress.