frsrdg · GV04RS2 · 2008-01-01 00:00:00 — Internationellt samarbete och internationella åtaganden Mål: Göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Talmännens internationella verksamhet hanteras av internationella kansli (RIK) i samverkan med talmansstaben. RIK hanterar frågor gällande arbetet i de interparlamentariska församlingarna. Frågor om samarbetet inom EU hanteras av kammarkansliet, utskottskanslierna och RIK. I denna redogörelse för måluppfyllelsen har nedanstående särskilt beaktats: att förvaltningens stöd till talmännen och de svenska interparlamentariska delegationerna har kunnat utföras i enlighet med talmännens och delegationernas behov inom givna ekonomiska ramar, att demokratifrämjande insatser har kunnat utföras i enlighet med uppgjorda planer. Område Uppföljning Mål/mått Arbetet i kammare, utskott och övriga riksdagsorgan Statistik Annan uppföljning/utvärdering Volymen avklarad Nöjdhet (NKI) Nöjdhet Sammanfattande måluppfyllelse roll i internationella sammanhang ökar. bidrar till att säkerställa kvalitet och framgång i det internationella utbytet bl.a. genom stöd till talmännen och de svenska delegationerna. Detta stöd har utvecklats bl.a. genom utökat informationsutbyte och samverkan mellan delegationerna. Planerade demokratifrämjande aktiviteter har utförts enligt plan. Även utskotten, enskilda ledamöter och förvaltningen har medverkat i och fått stöd i det internationella utbytet. Tabell: NKI Ledamöter 2007 2005 internationella kansli 53 37 Den serviceenkät som besvarats av ledamöterna har gett ett gott resultat, ledamöterna upplever att det stöd och den service de får från internationella kansli har väsentligt förbättrats. Talmännens internationella besöksutbyte I början av mandatperioden utarbetades en strategi för talmännens internationella engagemang. Strategin prioriterar vissa regioner och ämnesområden. Till dessa hör Europeiska unionen och dess närområde samt ämnesområdena mänskliga rättigheter, klimatfrågor och handel. talman och vice talmän har tagit aktiv del i internationella arbete. Talmannen har varit värd för åtta officiella talmansbesök, vilket innebär en fördubbling jämfört med året innan. Talmannen har därutöver tagit emot ett tjugotal utländska företrädare på statschefs- och ministernivå och en lång rad parlamentarikerdelegationer. Arbetet med en gemensam strategi för talmännens internationella engagemang har även medfört ett ökat deltagande för de vice talmännen i internationella sammanhang. De vice talmännen har lett ett stort antal möten i anslutning till utländska besök till , de har varit delegationsledare vid en rad olika utrikes resor och har medverkat vid internationella konferenser. var talmannen värd för ett nordisk-baltiskt talmansmöte (), talmannen deltog i Nordiskt talmansmöte () och det årliga EU-talmansmötet (). Antalet talmansresor uppgick till 14 (9 ledda av talmannen, 5 ledda av en vice talman). Inför det svenska EU-ordförandeskapet har talmännen inlett en rundresa till blivande EU-ordförandeländer. Återkopplingen från talmännens internationella kontakter har stärkts genom regelbunden skriftlig rapportering som får bred spridning. Antalet inkommande besök till utskott, delegationer eller enskilda riksdagsledamöter har fortsatt att öka. Antalet inkommande internationella besök uppgick till omkring 120. Tabell: Inkommande besök och talmansresor (antal) 2007 2006 2005 2004 Officiella talmansbesök 8 5 5 6 Övriga inkommande besök 120 100 85 90 Talmansresor 14 16 13 11 Det ökade antalet inkommande besök och utgående resor ställer ökade krav på en väl fungerande process, där beslut förankras om såväl substantiell inriktning som budgetramar och former inför ett besök eller en resa. Inför beslut om genomförandet av besök eller resa, görs prioriteringar utifrån den strategi som utarbetats i början av mandatperioden. Betydelsen av god planering avseende verksamhet och budget stärks. Likaså ökar betydelsen av tydliga och gemensamma rutiner kring såväl planering som återkoppling till av den internationella verksamheten. Uppföljning av inkommande besök och utgående resor sker löpande vid möten i riksdagsstyrelsen, vid veckovisa beredningar med talmannen och riksdagsdirektören samt vid interna möten på RIK. Efter genomförda resor eller besök sker skriftlig återrapportering med bred spridning inom och utanför . Efter genomförda talmansresor anordnas möte med delegationen angående olika möjligheter till uppföljning av resan. Särskild återkoppling sker också till berörda riksdagsledamöter, utskott, vänskapsföreningar eller andra enheter inom som särskilt berörs av ett besök eller en resa. Samarbetet i de interparlamentariska församlingarna Många av de internationella åtagandena för ledamöter ryms inom arbetet i de interparlamentariska församlingar där deltar, varav delegationerna till , och parlamentariska församlingar väljs av kammaren. deltar också i Interparlamentariska unionen (IPU), Euromedförsamlingen (EMPA), Natos och VEU:s parlamentariska församlingar, vilka utses genom beslut av riksdagsstyrelsen. Sammanlagt ett hundratal riksdagsledamöter ingår i delegationer till de interparlamentariska församlingarna, där arbetet fortsätter att öka i omfattning och intensitet. De tre delegationer som väljs av kammaren rapporterar till kammaren. Genom att de delegationer som utses av riksdagsstyrelsen rapporterar till riksdagsstyrelsen, kan återkopplingen från det internationella arbetet till stärkas. har en ökning avseende riksdagsledamöternas engagemang i de interparlamentariska församlingarna uppmärksammats. Flera svenska ledamöter har aktivt arbetat i flera arbetsgrupper eller med särskilda uppdrag, exempelvis som ordförande i församling respektive vice ordförande i . ledamöter har varit aktivt engagerade även inom det parlamentariska Östersjösamarbetet exempelvis som medlemmar i ständiga utskott och som ordförande i det parlamentariska Östersjösamarbetet vid den 16:e parlamentariska i . var värd för årliga demokratiforum. Forumet samlade flera hundra representanter. var också värd för en demokratikonferens i arrangemang gemensamt av FN och IPU. En ledamot har arbetat mycket aktivt som representant inom en pågående Europarådskampanj mot mäns våld mot kvinnor. Demokratifrämjande samarbete Samarbetet mellan och den vietnamesiska nationalförsamlingen avslutades . , som finansierats av Sida, har engagerat flera riksdagsledamöter och tjänstemän vid studiebesök i och i seminarier i . En slutrapport presenterades för riksdagsstyrelsen . har tillsammans med det lettiska parlamentet inlett ett trepartssamarbete med , finansierat av Sida, med inriktning på att stödja strävan mot ett närmande till EU. träffades mellan parlamenten och gäller i en första fas , med möjligheter till en förlängning om alla parter är ense om det. Inom ramen för trepartssamarbetet har anordnat ett seminarium i och deltagit i ett seminarium i Chisinau () . har diskussioner inletts med UD och Sida om hur kommande demokratifrämjande verksamhet skulle kunna organiseras och finansieras. Övrigt internationellt samarbete har arbete fortsatt för att stärka dialogen med den muslimska världen i EU:s grannskapsområde, i linje med utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU8. Talmännen har bidragit till detta arbete bl.a. genom talmannens värdskap för ett besök av talman och en delegationsresa till och under andre vice talmannens ledning. delegationer till och har likaså aktivt deltagit i dialogen. Ett antal andra möten med fokus på dialogen har anordnats, förutom i bl.a. i och . Ett tjugotal riksdagsledamöter har deltagit som valobservatörer vid fem olika parlaments- och presidentval. De internationella valövervakningarna i och leddes av svenska riksdagsledamöter. Utskotten och svarar liksom tidigare för en stor del av det internationella besöksutbytet och deltagande i olika interparlamentariska konferenser. Antalet vänskapsföreningar med parlamentariker i andra länder fortsätter att öka. Närmare 30 föreningar drev ett mycket aktivt arbete . Ett av flera andra nätverk i med internationell anknytning som arbetat aktivt är AWEPA (European Parliamentarians for ), som bl.a. Riksdagsdirektören är president i en världsomspännande sammanslutning för världens parlamentsdirektörer, , . ASGP har ett nära samarbete med IPU. Utöver de årliga mötena har ASGP varit involverat i större samarbeten med bl.a. Europeiska radio- och TV-unionen (EBU) och ett globalt centrum för informationsteknologins roll i parlamentsarbetet (in Parliament). Även andra delar av förvaltningen har medverkat i olika internationella sammanhang och ingår i internationella sammanslutningar inom respektive verksamhetsområde. Bevarande och vårdande av det historiska arvet Under denna rubrik samlas den verksamhet som har genomförts i syfte att bevara och vårda historiska arv. I denna redogörelse för måluppfyllelsen har följande särskilt beaktats: att riksdagsförvaltningen ser till att riksdagshusens skick och värde har kunnat bevaras så att verksamhet även fortsättningsvis ska kunna bedrivas på (bl.a. renoveringar), att riksdagsförvaltningen ser till att inredning och konst vårdas, att riksdagsförvaltningen ser till att arkivhandlingar även fortsättningsvis utgör en del av det nationella kulturarvet (riktlinjer och gallringsbeslut), att riksdagsförvaltningen ser till att handlingar tillkomna i beslutsprocessen, däribland ljud- och bildupptagningarna, bevaras för eftervärlden. Område Uppföljning Mål/mått Vårdande och bevarande Genomförda åtgärder Uthålligt användbara byggnader och dokument m.m. Sammanfattande måluppfyllelse Sammanfattningsvis kan sägas att förvaltningen vidtagit aktiva åtgärder för att säkerställa att byggnaderna, inredning och konst samt dokumentsamlingarna vårdas och bevaras för framtiden. Fastighetsverksamheten Investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på ska anslagsfinansieras enligt de nya bestämmelserna i lag (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och , medan övriga fastighetsinvesteringar ska lånefinansieras. har bl.a. följande arbeten bedrivits för att vårda och underhålla samt bevara de historiska byggnaderna, riksdagshusen. Riksdagshusens fogar och fasader påbörjades en översyn av fasaderna för östra och västra, där det konstaterades att fasaderna var i behov av omfogning samt rengöring. En renovering av den östra fasaden på östra genomfördes . Samtliga granitytor högtryckstvättades med hett vatten. Mörka beläggningar och fläckar på graniten lättblästrades med hjälp av fint dolomitmjöl. Kompletterande rengöring av kalksten och sandsten gjordes manuellt med vattentvätt samt med hjälp av borstar och skalpeller. Den omfogning av fasaden som skedde syftade till att förhindra att vatten skulle tränga in i fogarna, något som kan leda till sprickskador när vattnet fryser. Allt gammalt bladguld avlägsnades och en lackfärg ströks på som underlag, därefter förgylldes inskriptionen återigen. Resterande delar av den östra fasaden kommer att renoveras - 2009. Före slutbesiktningen lämnades en konserveringsrapport där det beskrevs vilka material och arbetsmetoder som användes i projektet samt råd till förvaltarna om framtida översyn av fasaden. Underhållskostnaden för detta arbete uppgick till ca . Stabilisering av norra del Den norra delen av mellan riksbyggnaderna och har varit utsatt för sättningsrörelser vilka dels gett olägenheter för gång- och biltrafiken, dels skador på ledningar m.m. som ligger i jorden. Detta har medfört att justeringsarbeten av stenläggning och av ledningar måst utföras vid ett antal tillfällen. har sättningsrörelsen ökat, varför beslut fattades att genomföra åtgärder för att långsiktigt lösa problemen med sättningar. Byggproduktionen påbörjades och slutfördes enligt tidsplanen . Kostnaden för detta arbete uppgick till ca , varav är investeringskostnad som anslagsavräknats. Under hela byggfasen och därefter har byggnadernas sättningsrörelser följts genom ett särskilt kontrollprogram. Sättningarna har avstannat efter genomfört arbete. Översyn av entréer Inom riksdagsförvaltningen pågår ett arbete som syftar till att förbättra tillgänglighet, brandutrymning, säkerhet och arbetsmiljö i entréer. Ledamotsbyggnadens entré är den som först byggdes om. Arbetet genomfördes på ett, ur kulturhistoriskt perspektiv, varsamt sätt. Stor vikt lades vid tillgängligheten. Alla kategorier av besökare, ledamöter, tjänstemän m.fl. ska ges möjlighet att passera samma entré på likartade villkor. finns möjlighet att genomföra en fullgod säkerhetskontroll av besökande med hjälp av säkerhetsbågar och röntgen för bagage. Det yttre arbetet genomfördes , medan det inre arbetet har genomförts . Investeringskostnaderna för detta uppgick till . inredning och konst Kraven på en representativ inredning är höga i offentliga lokaler. Antalet besökare till , både allmänhet och officiella gäster, är mycket stort. har också en samling av konst som syftar till att vara representativ för svensk samtidskonst. Särskilda konstvisningar för allmänheten ordnas regelbundet. inredning och konst vårdas och förnyas kontinuerligt. iordningställdes ett nytt pressrum i anslutning till kammarfoajén. Nya möbler köptes in och andra åtgärder vidtogs dessutom i kammarfoajén i syfte att få till stånd en bättre samlingsplats för ledamöterna. Några konstköp gjordes inte . arkiv arkiv bevarar, vårdar och tillgängliggör arbete. genomförde arkiv även en bevarandeutredning avseende bevarandet av rörlig bild från kammare. Remissinstanser var bl.a. och vid . Samtliga remissinstanser förespråkade ett fullständigt och fortsatt bevarande av inspelningar från kammare. arkiv har en unik fotosamling med bl.a. bilder på huvuddelen av ledamöterna från tvåkammartiden och från enkammartid . Det finns även foton på riksdagsmän från ståndsriksdagarnas senare del. Som ett led i arbetet att bevara och tillgängliggöra dessa har arkiv köpt in en bilddatabas, som togs i bruk . Tanken är att arkivets äldre foto- och ritningssamlingar ska skannas och läggas in i bilddatabasen men ska även utskott, enheter och organ kunna leverera digitala bilder till arkivet. Utgivning av äldre protokoll Arbetet med utgivning av otryckta protokoll från ståndsriksdagen resulterade i att Prästeståndets protokoll 1751-1752 gavs ut. tillkom i utrikesutskottet 23 diskussionsprotokoll, s.k. memorialprotokoll. Dessa gavs ut under . Internt inom riksdagsförvaltningen Interna utvecklingsarbeten Administrativa utvecklingsprojekt och information har projektet för att ta fram ett nytt intranät (Helgonät) för avslutats. I projektets sista fas har ett arbete genomförts tillsammans med FRA () för att se till att säkerheten i systemen är tillräcklig, nya tester av strukturen har genomförts för att tillgodose användarnas behov i så stor utsträckning som möjligt och två testomgångar har utförts för att säkra att Helgonät är tillgängligt för alla användare. Nya Helgonät erbjuder exempelvis aktuella uppgifter om kammarens arbete i en kalender och andra aktiviteter för dagen i ytterligare en kalender. Strukturen och dispositionen av innehållet på startsidan gör att användaren med enkelhet kan navigera sig fram till rätt innehåll. Möjligheten att lägga ut bilder tillsammans med aktuell information ger en större möjlighet att nå ut och kommunicera med användarna. Många användare har hört av sig till Helgonätsredaktionen och berättat att de tycker att det är mycket lättare att hitta i nya Helgonät. Det finns också en gemensam sökfunktion för hela Helgonät där sökresultatet presenteras i olika underavdelningar förutom i en vanlig träfflista. Det finns bättre möjligheter att prenumerera på innehåll som förenklar för användarna, men som också gjort att flera utskick per papper och e-post inte behöver göras. En stor del av uppgifterna och informationen hämtas automatiskt från databaser, vilket bl.a. spar arbete för kammarkansliet och ökar dess möjligheter att nå ut snabbare med uppdaterad information. En vidareutveckling av riksdagsförvaltningens elektroniska fakturahantering har förberetts för att samtliga leverantörsfakturor och kundfakturor ska kunna behandlas elektroniskt som s.k. e-fakturor, en särskild standard för elektroniska fakturor. Detta ska vara genomfört och kommer att innebära att riksdagsförvaltningen kan ta emot elektroniska fakturor, filer, via en fakturaväxel direkt in i ekonomisystemet Agresso. En sådan elektronisk hantering av leverantörsfakturor och kundfakturor kommer att innebära betydande tidsvinster och en säker ekonomiadministration för såväl JO som riksdagsförvaltningen. I riksdagsförvaltningens budgetprocess sker planeringen elektroniskt i ett särskilt budget- och planeringssystem, , som har utvecklats för att bli än mer automatiskt och transparent samt användarvänligt. Styrplan 08 har arbetet inom projektet 08 fortsatt. Projektet syftar till att förbättra styrning, planering och uppföljning inom riksdagsförvaltningen. Den planerade processkartläggningen lades på is, och fokus har bl.a. legat på uppdrag, mål och målnivåer samt därmed även på förändrad verksamhetsstyrning och uppföljning. Ekonomiska förutsättningar Anslagsöversikt Nedan följer en redovisning av årets anslagsförbrukning. Tabell: Anslagsförbrukning () Anslag under utgiftsområde 1 2007 2006 2005 90:2 ledamöter och partier m.m., ramanslag 703 90:3 förvaltningskostnader, ramanslag, varav 555 AP1, Förvaltningskostnader 534 AP2, Fastighetskostnader 45 AP3, Bevarande av riksbyggnaderna 161 1 258 90:6 Stöd till politiska partier 1 423 Anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Det totala anslagsutfallet uppgick till ca , vilket är en minskning med ca sedan föregående år. Utgifterna minskade bl.a. med anledning av de ändrade ekonomiska villkoren för ledamöter, minskat antal inrikes resor samt lägre utgifter för IT-inköp. En kraftig utgiftsökning har dock skett avseende pensioner och inkomstgarantier till ledamöter. Övriga utgiftsökningar är hänförbara till ökade utbildningsinsatser. Anslaget för ledamöter och partier m.m. lämnade ett anslagssparande på ca . Anslag 90:3 förvaltningskostnader Anslaget bestod 2007 av tre anslagsposter (AP), Övriga förvaltningskostnader (AP1), fastighetskostnader (AP2) och Bevarandet av riksbyggnaderna (AP3). Övriga förvaltningskostnader lämnade ett anslagssparande på ca jämfört med 2006. fastighetskostnader lämnade även den ett anslagssparande 2007. Anslagssparandet uppgick till ca jämfört med 2006. Bevarandet av riksbyggnaderna hade 2007 ett utfall på och lämnade inget anslagssparande. upphörde också 2007 då den utgjorde en engångspost med anledning av lösen av lån för riksbyggnaderna i enlighet med de nya ekonomiadministrativa bestämmelserna m.m. för myndigheter som trädde i kraft . För att finansiera utgifterna på anslagsposten beslutade 2007 om en extra höjning av anslag 90:3 förvaltningskostnader på . De extra anslagsmedlen användes dels för att täcka de utgifter som upparbetats i det s.k. tätskärmsprojektet, dels för att lösa de lån som upptagits för att finansiera vissa fastighetsprojekt som inte bedömts ha någon direkt koppling till verksamhet. Utöver denna höjning togs ytterligare ca av uppkommet anslagssparande i anspråk. Sammantaget har utfallet på anslag 90:3 förvaltningskostnader, anslagspost 1 respektive anslagspost 2, minskat med ca jämfört med . Orsaken till det lägre anslagsutfallet beror i huvudsak på att 2007 är efter valår, vilket kraftigt påverkat utgifterna för produktionen av riksdagstrycket. I övrigt beror förändringen på utgiftssidan till stor del på minskade utgifter för fastigheter och lägre IT-utgifter. I nettoutfallet ingår dock även en viss inkomstminskning som kan kopplas till den minskade försäljningen av riksdagstryck. Anslag 90:6 Stöd till politiska partier Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd. disponerar anslaget och ansvarar för att stödet betalas ut till de politiska partierna. Anslagssparandet på ca är av engångskaraktär och beror på förändrade utbetalningsrutiner som trädde i kraft . Pågående arbeten förfogar över anläggningstillgångar som betingar stora ekonomiska värden och som oftast är av strategisk betydelse i verksamheten. Anläggningar, både materiella och immateriella, som klassificeras som pågående arbete i redovisningen anslagsavräknas inte utan finansieras via riksdagsförvaltningens räntekonto till dess att anläggningen tas i bruk. I samband med att anläggningen tas i bruk upptas lån i Riksgälden. Värdet på de anläggningar som klassificeras som pågående arbete har i takt med färdigställande minskat , från ca till ca . Lån löstes lån på ca som tidigare tagits upp i Riksgälden. Lånen avsåg investeringar i anläggningstillgångar knutna till riksbyggnaderna på och löstes i enlighet med den nya lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . ökade upplåningen i Riksgälden för investeringar i anläggningstillgångar med ca . Värdet på riksdagsförvaltningens lån uppgick till sammanlagt ca , varav ca avsåg lån i byggnader och mark och ca avsåg lån till övriga anläggningstillgångar m.m. Lag med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter Lagen trädde i kraft . I lagen finns bl.a. förändringar avseende finansieringen av de anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet ska finansieras med lån i Riksgälden. För riksdagsförvaltningen innebär detta sammanfattningsvis att investeringar i byggnader och markanläggningar som har en direkt koppling till verksamhet lånefinansieras. Undantag görs dock för investeringar som huvudsakligen syftar till att bevara riksbyggnaderna på , vilka anslagsfinansieras och redovisas som statskapital. Organisation och personal uppgift är att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. Organisation omfattar följande organisatoriska enheter: och talmansstab bistår riksdagsdirektören och talmännen i deras arbete. Kammarkansliet (KK) svarar för planering och genomförande av arbetet i kammaren och samordning av EU-arbetet samt utredningshjälp till ledamöter och partigruppskanslier. internationella kansli (RIK) svarar för internationella kontakter och biträder talmannen och de vice talmännen i deras internationella engagemang. Utskottens och EU-nämndens kanslier biträder ledamöterna i deras arbete i utskotten och . Administrativa kontoret (AK) svarar för administrativa frågor, såsom personal, ekonomi, administrativt ledamotsstöd, juridik, intern service och IT-stöd samt även för fastighetsförvaltning och bevakning av byggnader. Kansliet för informations- och kunskapsförsörjning (KIK) svarar för information och faktaunderlag om , arbete och EU samt ansvarar för riksdagstrycket och tryckning av andra dokument. Årets organisationsförändringar har följande organisationsförändringar skett. En ny organisatorisk enhet talmansstaben har inrättats inom riksdagsförvaltningen. Chef är talmannens presschef och uppgiften är att bistå talmanspresidiet. Som ett led i förslag för utveckling av arbete har en särskild funktion för EU-samordning inrättats vid kammarkansliet. EU-samordningen är kontaktpunkt internt och externt när det gäller EU-arbete. En översyn har gjorts av organisation i syfte att öka nyttan av verksamheten för såväl som de externa målgrupperna. Översynen gjordes med processorientering som metod och resulterade i en förändring av arbetssätt, sektionsindelning och ansvarsfördelning. Inom internationella kansli (RIK) har en mindre organisationsförändring gjorts genom att de tidigare sektionerna för parlamentariska församlingar respektive internationellt samarbete har upphört. Syftet med förändringen är att ge en tydligare bild av RIK:s tjänster, arbetsuppgifter och kompetens.