frsrdg · GV04NR1 · 2008-03-17 00:00:00 — Nordiskt samarbete i en ny fas De nordiska statsministrarna beslöt på sitt möte i Punkaharju, , att det nordiska samarbetet ska fokusera på att stärka roll i globaliseringen. Globaliseringen ställer nya krav men ger också många möjligheter för . Statsministrarna var överens om att de nordiska regeringarna ska satsa på klimat, miljö och energi, kunskap och innovation, gränshinder och en ökad profilering av de nordiska länderna för att möta globaliseringens utmaningar. De enskilda nordiska länderna har själva möjligheter att profilera sig, men inom vissa områden är det av vikt att de nordiska länderna tillsammans arbetar målinriktat för att uppnå nordisk nytta. Statsministrarna var överens om att det ska ordnas ett toppmöte för att den fortsatta globaliseringsprocessen ska ges ytterligare energi och ske i dialog mellan de olika ländernas aktörer. avsätts , inom ramen för en oförändrad budget, för globaliseringsinitiativ och en lika stor summa förväntas avsättas . Rådets president som deltog i mötet välkomnade statsministrarnas initiativ och underströk att viljan till samnordiska lösningar bland befolkningarna i var stor. arbetar målmedvetet för att ska vara en föregångsregion när det gäller globalt ansvar så att det solidariska som genomsyrar de nordiska samhällena också kommer att styra de nordiska ländernas agerande globalt. Möjligheternas svar på globaliseringens utmaningar Vid sessionen ställde sig bakom de övergripande ramarna för förslagen som presenterade i dokumentet Möjligheternas Svar på globaliseringens utmaningar. Följande projekt presenterades till förmån för ett kunnigare, synligare och mer välmående : Satsningen inom den europeiska ramen på ett starkt nordiskt kunskaps- och innovationsområde ska intensifieras. Nordisk toppforskning ska främjas i nära samarbete med näringslivet och möjligheterna att stärka nätverkssamarbetet mellan nordiska toppforskningsenheter och bland aktörer på innovationsområdet ska beaktas. Samarbetet inom högre utbildning ska stärkas, och genom ökad kontakt mellan nordiska läroanstalter ska lyftas fram som en attraktiv studieort. De nordiska regeringarna ska utreda möjligheten att grunda nordiska innovationsrepresentationer i växande ekonomier. Instiftandet av ett innovationspris för nordisk kvalitet bör övervägas. som region ska profileras. Ett förslag utarbetas om nordiskt samarbete för marknadsföring framför allt utanför . Förslaget bör täcka områden där en gemensam nordisk satsning ger mervärde i förhållande till nationella satsningar som t.ex. användning av förnybar energi, energieffektivitet och miljöskydd. Ett årligt nordiskt forum med början 2008 för att ta fram gemensamma nordiska svar på de möjligheter och utmaningar som globaliseringen medför. Det nordiska samarbetet på energiområdet ska stärkas i syfte att skapa en mer effektiv, gränslös och hållbar elmarknad som kan bidra till en god försörjningssäkerhet i . Ökat samarbete på miljöområdet och stärkta insatser för att undersöka teknologiernas möjligheter och identifiera dem som är mest relevanta för ett tätare nordiskt samarbete. Nordiskt engagemang som medverkar till ett gott förhandlingsresultat om ett nytt globalt klimatavtal efter 2012. Ett konkurrenskraftigt värd för ett nordiskt toppmöte kommer ett nordiskt globaliseringsforum att anordnas . Mötet kommer att förläggas till i nordligaste . Nordiska politiker med statsministrarna i spetsen kommer då att träffa representanter från näringsliv, forskning, utbildning, innovation och frivilligorganisationer. Syftet med mötet är att inspirera nordiska politiker till en gemensam utformning av nordiska initiativ av globaliseringsområdet. Mötet kommer att avhållas en gång på olika platser i och arrangeras av det land som har ordförandeskapet i . Det definitiva innehållet i forumet är ännu inte helt klart men kommer att ha sin utgångspunkt i temat Ett konkurrenskraftigt i en globaliserad värld med fokus på jobb, tillväxt, klimat och energi. Arbetet med att genomföra globaliseringsinitiativen leds av de nordiska samarbetsministrarna i löpande dialog med . En samlad rapportering om globaliseringsåtgärderna ges vid 60:e session i . De nordiska länderna satsar nu stort på att underlätta livet för sina 25 miljoner invånare. Målet är att öppna gränserna ytterligare och göra det smidigare för både enskilda och företag att röra sig och verka i . Koordinering av lagstiftningen ska också bidra till att förhindra att nya gränshinder skapas. Gränshindersarbetet har hög politisk prioritet. På ett möte beslutade de nordiska statsministrarna att gränshindersarbetet ska vara ett prioriterat område inom globaliseringsarbetet. Arbetet med att riva gränshinder är också ett av de områden som belyser under sitt ordförandeskap i . De nordiska statsministrarna har gett ministerrådet i uppdrag att utreda och undanröja gränshinder. Alla länderna har förbundit sig att delta aktivt i arbetet, vilket är nödvändigt när lagar och regler behöver ändras. Många frågor är bilaterala och måste lösas direkt mellan berörda länder. Hinder, som inte går att lösa, kommer säkert att dyka upp. Då är det viktigt att informationen till medborgarna fungerar. Beslutet om årlig rapportering till statsministrarna kommer säkert att driva på arbetet liksom beslutet att utse tidigare samarbetsminister, diplomaten , att leda detta arbete. Beslut om att inrätta ett särskilt gränshinderforum togs vid session i . har varit en starkt pådrivande kraft i arbetet med att avlägsna gränshinder. ska ett nordiskt gränshinderforum arbeta för att påverka avlägsnandet av gränshinder. Forumet ska ha en stark ställning och göra en omfattande rapportering om existerande gränshinder direkt till statsministrarna. Detta forum ska inte bara rapportera utan också peka på möjliga förändringar och komma med förslag till lösningar. Syftet är att ta tag i och lösa konkreta problem genom direkta kontakter med myndigheter i de nordiska länderna. Koordinering nyckelord i arbetet mot gränshinder Gränshinder mellan de nordiska länderna ställer till med problem för nordborna; det gäller inte minst svårigheten att överföra intjänad pension från ett land till ett annat. Viktigt är att avlägsna de gränshinder som redan finns, men lika viktigt är att undvika att nya uppstår. Koordinering av lagstiftningen i de nordiska länderna krävs för att undvika att nya gränshinder uppstår. Gränshinder som har försvunnit Samarbetsministrarna lämnar en redogörelse för arbetet med att avlägsna gränshinder i . underströk att undanröjandet av gränshinder mellan våra länder ökar rörligheten och stärker vår position i en hårdnande internationell konkurrens. Att underlätta vardagsintegrationen är ett steg i rätt riktning och hjälper oss att möta utmaningarna i en globaliserad värld. Vid sessionen i kunde konstateras att en del gjorts och bl.a. följande hinder kunde rapporteras som lösta: Möjlighet för föräldralediga/gravida att flytta från till annat nordiskt land utan att ersättningen slopas. Ändring i nordiska biståndskonventionen som underlättar för personer med funktionshinder att få socialt bistånd vid flytt till annat nordiskt land. Danska taxiförare i yrkestrafik men bosatta i kan förnya sina taxiförarkort i . Det nya nordiska folkbokföringsavtalet underlättar för personer som flyttar till annat nordiskt land att öppna bankkonto, köpa tjänster, få bostad m.m. Överenskommelse om en ny betalningsordning för studerande från andra nordiska länder. Lösning på problemet med krav på svenskt för personer som vill öppna konto eller hantera bank- och postärenden i . Fokusering den närmaste framtiden Några områden kräver speciell uppmärksamhet när det gäller gränshinder. Det första är skatteområdet där det finns stora skillnader i skattelagstiftningen i de nordiska länderna. Ett annat prioriterat område är välfärdssektorn, t.ex. att underlätta överförandet av pensioner som intjänats i ett land till ett annat. Även inom utbildningssektorn finns hinder, bl.a. borde examina som avlagts i ett land också gälla i ett annat nordiskt land i så stor utsträckning som möjligt. Den privata sektorn, inte minst näringslivet, är också ett område som kräver fokus. 6 59:e session i den 30 oktober1 59:e session hölls i . Till sessionen hade förutom deltagare från inbjudits gäster från statsduman och federationsrådet och från regionala parlament i nordvästra . Deltog gjorde även medlemmar av , interparlamentariska råd och . Sessionen dominerades av ett flertal stora debatter med deltagande av, förutom rådets medlemmar, nordiska statsministrar, utrikesministrar, försvarsministrar samt fackministrar. Utöver dessa debatter diskuterades även andra stora ämnesområden såsom globalisering, forskning och utbildning, självstyrande områdens status samt gränshinder i . I likhet hölls en särskild frågetimma med de nordiska samarbetsministrarna. (Debatterna finns återgivna i sin helhet i det tryckta protokollet eller på . Nordiskt toppmöte svar på klimatförändringarna Tema för det nordiska toppmötet var svar på klimatförändringarna. Som bakgrundsdokument för debatten fanns en redogörelse från om status och planer för samnordiska insatser i förberedelserna för i . I debatten fanns en stor enighet om att det behövs ett nära nordiskt och internationellt samarbete mot bakgrund av det stora och allvarliga hot som klimatförändringarna innebär. statsminister konstaterade att klimatförändringarna utgör ett växande hot för hela världen och därmed även för . De hör till de största globala utmaningar vi står inför och utmaningen kräver ett globalt svar. Kyotoprotokollet är det första steget i en process och ska behandlas vid FN:s kommande klimatkonferens. EU:s klimatpolitiska riktlinjer och målsättningar gäller . bör fortsätta agera aktivt som pådrivare och stödja den internationella förhandlingsprocessen. kommer att vara värd för som innehar EU-ordförandeskapet. I debatten deltog () som menade att det nu är dags att ge det nordiska samarbetet en ny inriktning. Miljöteknikbranschen växer starkt och här har stora möjligheter. Hon ansåg att med sitt mål på en 30-procentig sänkning kan vara förebild för övriga nordiska länder och nämnde den nordiska elmarknaden som ett föredöme. () och debatterade nyttan av kärnkraften. () tog upp frågan om de sociala konsekvenserna på av de stora klimatförändringar som redan skett i takt med att isen försvinner. Statsminister pekade på att klimatförändringen sker allt snabbare och att effekten blir allt tydligare, men menade också att klimatpåverkan från i sammanhanget är mycket begränsad. ska delta i förhandlingar och göra ländernas röster hörda inom ramen för och . Han menade att det är viktigt att processen är FN-ledd. Han pekade också på hur viktigt det är att de stora utsläppsländerna och kommer med i arbetet, de båda länderna står för strax av de samlade globala utsläppen. För del höjs ambitionen i klimatpolitiken ytterligare; ett särskilt klimatskattepaket har genomförts, en särskild klimatmiljard understödjer satsningar på energieffektivisering och klimatforskning, särskilda program finns för att lära om hållbara städer, satsningar görs på internationella klimatinvesteringar. () välkomnade statsministerns miljöengagemang och framförde vikten av en gemensam strategi inför klimattoppmötet i . () pekade på behovet av minskning av växthusgaserna och att samhället måste anpassas till effekterna av klimatförändringarna. () talade om klimatsäkrat bistånd och () om förbättrat samarbete med nordvästra . Statsministrarnas presentation av ordförandeskapsprogrammet i 2008 statsminister presenterade ordförandeskapsprogram i . Rubriken för programmet är Kraftsamling, och de fyra ledorden är Konkurrens, Klimat, Kreativitet och Koordinering. De nordiska ländernas konkurrenskraft ska stärkas. Arbetet med den globala klimatfrågan ska ske på lokal, nationell, europeisk och nordisk nivå. På området utbildning, forskning och kultur har en särskild styrkeposition som ska utnyttjas. En nära koppling behövs till det europeiska samarbetet inte minst för behovet av en ny EU-strategi för . Ett utvecklat samarbete med tydliggörande av ansvarsfördelningen mot , Östersjöstaternas råd, och behövs. , samarbetsminister, pekade särskilt på att nu för vidare globaliseringsarbetet som påbörjades av det finländska ordförandeskapet 2007. I den efterföljande debatten uppmanade () till en minskning av det stora antalet projekt under ministerrådet. Vidare pekade man på behovet av nära samarbete om . () talade om gränshinder, infrastruktur och sårbarhet i de nordiska länderna. () berörde könsrelaterat våld i nära relationer. () var enig med och pekade på den sociala aspekten av globaliseringen som mäns våld mot kvinnor är. () menade att solidaritet i klimatproblematiken bör vara den nordiska identitet som vi hävdar i alla internationella samarbetsforum. utrikesminister presenterade utrikesministrarnas redogörelse. För verksamhet som ordförandeland för har globaliseringen varit ett centralt tema, vilket också präglat utrikesministrarnas mötesagenda. Samnordiska åtgärder för övergripande frågor som klimatförändringen, en hållbar utveckling av miljön och global hälsovård har varit centralt, liksom FN:s roll. Inom krishanteringen finns två centrala element i det nordiska konceptet: de militära och de civila biståndskomponenterna. Värnandet av rättsstaten, demokratin och de mänskliga rättigheterna och ett kvalitativt och kvantitativt högtstående hållbart utvecklingssamarbete är centrala element i det nordiska varumärket. Ett samordnat koncept för hela norra menade skulle stärka regionens politiska och ekonomiska roll i . pekade speciellt på det internationella problemet med den ökande illegala immigrationen, t.ex. från , som kräver breda samarbetsåtgärder. I den efterföljande debatten visades på skillnaden mellan , och som samarbetar i en gemensam stridsgrupp och som opererar i andra riskområden. Från den konservativa gruppen pekades på med allt större stormaktsambitioner, militärt och politiskt, vilket besvarades av med att ett närmare samarbete med är önskvärt. Den socialdemokratiska gruppen tog upp frågan om , om vilken det finns en enighet om att FN:s och resolutioner ska betonas. () representerade i debatten den arktiska parlamentarikerkommittén. Ett fördjupat internationellt samarbete krävs för en framtida god förvaltning av med hållbara lösningar och ett förpliktande avtal som reglerar aktiviteterna i . Den norske utrikesministern var enig och pekade på den unika nordiska gemenskapen som har fått en historisk uppmärksamhet. Han ansåg att man kan fördjupa samarbetet på de områden som är möjliga med olika länder inom den nordiska kretsen. Det internationella polaråret 20072008 har lyft kunskapsnivån om betydligt och viktig forskning pågår. Klimatförändringarna som en del av globaliseringen leder till säkerhetspolitiska implikationer, påpekades från den socialdemokratiska gruppen, vilket skapat nya utmaningar med t.ex. trafik i nya korridorer som öppnats av smältande havsis. Den svenska samarbetsministern redogjorde, som ersättare för den svenske försvarsministern, för de nordiska försvarsministrarnas arbete . En av de viktigaste frågorna var att utveckla den nordiska förmågan till gemensamma fredsbevarande insatser. Nya möjligheter för samarbete diskuteras kontinuerligt. Förberedelserna inför den nordiska stridsgruppens beredskapsperiod i EU hade fortsatt . Arbete har pågått för att stärka Nordcaps som forum för nordiskt samarbete inom internationella insatser. En ökad samverkan mellan militära och civila aktörer behövs för att vi ska kunna möta dagens konflikter och få så stor effekt av internationella insatser som möjligt. Möjligheterna för ett gemensamt agerande för 1325 har diskuterats. Ett annat viktigt område har varit det nordiska och nordisk-baltiska samarbetet inom säkerhetssektorn i tredjeland. Samarbetet mellan de nordiska försvarsmakterna har ökat. Utrikesminister menade att det är ett framsteg i nordiskt samarbete med en frimodig, intresseväckande och framtidsblickande diskussion även om försvarspolitiskt samarbete. () kritiserade de nordiska ländernas internationella militära insatser som han menade sker på bekostnad av civila och förebyggande insatser. De nordiska samarbetsministrarnas frågetimme Den vid sessionen mycket uppskattade frågetimmen blev i likhet livlig. De nordiska samarbetsministrarna besvarade 16 muntliga frågor. En stor del av frågorna ställdes av medlemmar av den svenska delegationen. De gällde moms, tull och registreringsavgifter på handikapputrustade bilar som gränshinder, hur nya gränshinder kan förhindras att uppstå, snabbtåg mellan och , ripjakten i de svenska och norska fjällen, införande av nya priser i relation till redan etablerade priser samt socialförsäkring och föräldraförsäkring över gränserna. 2007 tilldelades , regissör, hr. , manusförfattare och , producent för filmen att gråta i kör. Motiveringen för priset var följande: Sedd genom en ung pojkes ögon skildras det absurda och till och med fasansfulla familjelivet med lågmäld humor. På ett oroande men underhållande sätt hanterar filmen det svåra ämnet barnmisshandel med både skarpsyn och mänsklighet. Den avslöjar utan omsvep de repressiva krafter som döljer sig under den glättade ytan i en liten landsortsstad. 2007 tilldelades svenskan för verket Drömfakulteten. Motiveringen var: Drömfakulteten är en brinnande roman med många bottnar. Berättelsens nav utgörs av den extrem-feministiska och hennes på många sätt tragiska livsöde. blandar dokumentärt material och fri fiktion i en febrigt vibrerande prosa. Drömfakulteten bär underrubriken tillägg till sexualteorin, och romanen är en svidande uppgörelse med de olika förtryckarmekanismer som verkar i samhället. Sitt allvarliga ämne till trots, är Drömfakulteten en roman som bärs fram av en enorm energi och språklig lusta. 2007 tilldelades , , med motiveringen: intar en central plats och framstår som rollmodell inom såväl den svenska, den nordiska som den internationella körvärlden genom sitt förnäma konstnärliga uttryck och sin virtuosa hantverksmässiga kvalitet. Med sin högt utvecklade klang har närmast blivit synonym med The Nordic Sound. Körens förmåga att mycket medvetet få fram, leva sig in i och på ett överbevisande sätt levandegöra en repertoar, spännande från renässans till samtid, är enastående. Genom sin banbrytande a cappella-konst har inspirerat flera generationer av kompositörer. Från sin centrala plats i svenskt musikliv har kören kontinuerligt utvidgat sin verksamhet så att den innefattar samarbete med åtskilliga av världens ledande orkestrar och ensembler. Slutligen har genom en lång rad inspelningar med svenska och nordiska körkompositörer dokumenterat och lämnat ett förnämt bidrag till det nordiska kulturarvet. Temat för natur- och miljöpris 2007 var den miljömässigt hållbara staden. kommun i fick priset för att uthålligt ha förankrat miljöarbetet bland medborgare och företag. Kommunen har nästan lyckats halvera utsläppen av koldioxid, bl.a. genom att göra hembesök hos kommuninvånare som är storförbrukare av energi. Man utbildar också invandrarkvinnor till att lära andra att sänka sin energiförbrukning. Olika stadsdelar får gröna räkenskaper och tävlar med varandra om att minska förbrukningen. På så sätt tjänar som en förebild för andra kommuner i . Skulle alla nordiska kommuner följa exempel skulle bli en föregångsregion i den internationella klimatkampen. Prissumman för samliga fyra pris är . 7 Presidiet, utskotten och kontrollkommittén arbetsprogram Att möta globaliseringen tillsammans har i hög grad påverkat såväl presidiets som utskottens arbete . De nordiska länderna har självklara gemensamma styrkepositioner som bäst kan utnyttjas på den globala marknaden genom en samfälld strategisk insats. En enad front från kräver gemensam handlingskraft. Åtgärder för att driva på gränshinderssamarbetet och skapa en instans som enskilda individer och företag kan vända sig till när gränshindren gör sig påminda har fortsatt haft hög prioritet. Utredningen om de självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet har slutbehandlats och resulterat i ett ökat inflytande i det nordiska samarbetet för de självstyrande områdena. Uppföljning av reformen av det nordiska kultursamarbetet liksom av deklarationen om nordisk språkpolitik har varit viktiga arbetsområden. Satsningar har också gjorts på kulturell mångfald, kultur och näring samt kultur och hälsa. Jämställdhetsfrågor, kampen mot människohandel, mänskliga rättigheter och klimatförändringar som ett allvarligt miljöhot har varit viktiga frågor på den politiska agendan. Inom miljöområdet har särskilt övergödning varit föremål för diskussion och förslag till ett åtgärdsprogram har lagts fram. Mobilitet och gemensamma satsningar på forskning och innovation för att ska bli en global vinnarregion har varit ett prioriterat tema för samarbetet liksom välfärds- och trygghetsordningar samt psykiatrivården. har såväl presidiet som utskotten samarbetat med de nordiska parlamentens nationella utskott, med och med en rad andra organisationer som , och . Representanter för rådet har deltagit i Baltiska församlingens session, i den parlamentariska och i den parlamentariska . Vidare har flera kontakter tagits med federationsrådet, statsduman och parlamentariska församlingen för Oberoende staters samvälde och i konferenser rörande den nordliga dimensionen. En första konferens med representation från de nationella parlamentens fackutskott i och , och har ägt rum under temat Klimat och energi och ett nytt planeras med temat Arbetskraftens rörlighet. presidium består av en president, en vice president och högst elva andra valda medlemmar som utses av plenarförsamlingen. Varje land och partigrupp bör vara representerade i presidiet. Presidiet är rådets högsta beslutande organ när plenarförsamlingen inte är samlad. Presidiet bereder övergripande politiska frågor, den allmänna inriktningen och utvecklingen av rådets verksamhet samt ansvarar för att rådets verksamhet samordnas med verksamheten i de nationella parlamenten och med andra internationella organisationer. Presidiet behandlar också budgeten för det nordiska samarbetet samt utrikes- och säkerhetspolitik. Svenska representanter i presidiet har varit (), () och (). Prioriteringar har varit arbetet med att avlägsna gränshinder i , och diskussioner har förts om inrättandet av en nordisk ombudsmannainstitution. De självstyrande områdenas status i det nordiska samarbetet är en annan fråga som varit föremål för att antal diskussioner i presidiet. Att möta globaliseringen tillsammans arbete 2007 I likhet med föregående år hade presidiet beslutat att rådet ska fokusera på ett mindre antal ärenden och aktiviteter för att uppnå resultat. Rådet ska därigenom också få en tydligare profil och plattform i den växande mängden av aktörer i regionen. I enlighet med det antagna programmet Att möta globaliseringen tillsammans har presidiet koncentrerat sitt arbete kring ett antal frågor där ett förstärkt nordiskt samarbete bidrar till att vara till nytta för våra nordiska medborgare: stärkt nordiskt samarbete i det nya strategi om Västnorden/Nordområdena/Barents de självstyrande områdenas status i det officiella nordiska samarbetet. Globaliseringen kommer att vara ett av de mest centrala arbetsområdena i det nordiska samarbetet . Statsministrarna beslöt vid sitt möte att ska avsättas för globaliseringsarbetet. Konkreta projekt finns redan planerade inom toppforskning, klimatfrågor och innovationsarbete. Utvecklingen av miljöteknik är ett område som nämns. stöder statsministrarnas beslut men anser det också viktigt att tänka i ett längre perspektiv budgetmässigt. kommer riktlinjer att utarbetas för vad anser är centrala globaliseringsinitiativ. Behovet av koordinerade insatser i internationella forum som EU, FN och WTO understryks från parlamentarikerna i så att det inte skapas grupper som känner sig som förlorare.