ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frsrdg · GV04RRS10 · 2008-02-20 00:00:00 — Avser nuvarande kontrakt för fas 1, en fas 2 beräknas fortsätta. behandlar granskningsrapporterna efter det att rapporterna har slutförts. Alla rapporter behandlas därför inte samma kalenderår som de slutförts. Antal berörda är färre än 10. I förhållande till total ordinarie arbetstid. Total sjukfrånvaro i procent multiplicerat med andel långtidssjuka () i procent. Uppgifterna avser perioden den 1 juli31 . årsredovisning redovisades likvida medel om 13772. Detta berodde på att en betalning bokfördes på räntekontot 2006 medan underliggande bankkonto belastades 2007, därav differensen. Felaktigheten är åtgärdad 2007. har beslutat om en högsta taxenivå. Dock längst hyreskontraktets varaktighet.
frsrdg · GV04RRS11 · 2008-02-20 00:00:00 — styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över årsredovisning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för (3 §). Enligt samma lag (10 §) ska en revisionsberättelse över den årliga revisionen av lämnas till senast efter det att årsredovisningen har lämnats. Revisionsberättelsen för ska enligt lagen om statlig revision (5§) innehålla ett uttalande om balansräkningen och resultaträkningen bör fastställas och om fullmäktige och direktionen i bör beviljas ansvarsfrihet. Enligt lagen (1988:1385) om riksbank ska direktionen före till , och fullmäktige avge redovisning för det föregående verksamhetsåret. Fullmäktige ska till och lämna förslag till disposition av vinst. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar också styrelsens roll. Enligt lagen (12 §) beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut i granskningsärenden avseende effektivitetsrevisionen samt revisionsberättelsen över bl.a. . har genomfört granskning av årsredovisning för . Resultatet framgår av bifogad revisionsberättelse (se bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god revisionssed granska myndighetens årsredovisning i syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. tillstyrker att fastställer balansräkningen och resultaträkningen. tillstyrker vidare att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . överlämnar härmed denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().
frsrdg · GV04RRS12 · 2008-02-20 00:00:00 — styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska inom ramen för den årliga revisionen granska årsredovisningen för Stiftelsen . Av lagen framgår också att en revisionsberättelse över den årliga revisionen av stiftelsen ska lämnas till senast efter det att årsredovisning har lämnats. Lagen (2002:1023) med instruktion för reglerar styrelsens roll. Enligt lagen beslutar styrelsen om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisorernas beslut i granskningsärenden avseende effektivitetsrevisionen samt revisionsberättelser över bl.a. Stiftelsen . har genomfört granskning av Stiftelsen årsredovisning för . Resultatet framgår av bifogad revisionsberättelse (bilaga). Enligt berättelsen är det ansvar att enligt god redovisningssed granska stiftelsens årsredovisning i syfte att erhålla rimlig grund för att bedöma huruvida årsredovisningen är rättvisande. har granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i kunna bedöma om styrelseledamot är ersättningsskyldig mot stiftelsen, om skäl för entledigande föreligger eller om styrelseledamoten på annat sätt handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. konstaterar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med årsredovisningslagen. bedömer att årsredovisningen är i allt väsentligt rättvisande och i enlighet med god redovisningssed i . Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Styrelseledamöterna har inte handlat i strid med stiftelselagen eller stiftelseförordnandet. överlämnar denna redogörelse till . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), (), (), () och ().
frsrdg · GV04RRS24 · 2008-02-20 00:00:00 — Styrelsen anser att informationen om den beredskap som finns för att förhindra och hantera en kris inom betalningssystemet måste förbättras. Självfallet måste det gå att bedöma huruvida den nuvarande risknivån inom systemet är acceptabel. En överskattad uppfattning om den egna förmågan att förebygga och hantera en kris kan enligt styrelsens uppfattning leda till att ansvariga myndigheter och företag, men också enskilda, inte är tillräckligt förberedda. Detta kan få till följd att skadorna av en kris inom det centrala betalningssystemet blir mer omfattande än nödvändigt. Av granskningen framgår också att regeringen inte har utsett någon myndighet som har ett samlat ansvar för krisberedskapen, något som enligt styrelsens uppfattning sannolikt bidrar till att det är svårt att få en nationell bild av krishanteringsförmågan och leder till brister i samordningen. Styrelsen anser att regeringen bör överväga att utse en myndighet som får ett samlat ansvar för krisberedskapen inom betalningssystemet, såsom har gjorts för andra beredskapsområden. Även ansvarsfördelningen mellan myndigheterna bör övervägas, t.ex. mellan och . I granskningen har också visats att uppföljningen av beredskapsläget är uppsplittrad och att tillsynen är dålig samt att informationshanteringen inte är samordnad. Styrelsen anser att förutsättningarna för att detta ska kunna förbättras ökar med en myndighet som har ett samlat ansvar för krisberedskapen. Styrelsen anser slutligen att de sekretessproblem mellan myndigheter och privata aktörer som enligt granskningen leder till bristande samarbete och information också bör övervägas av regeringen. Mot bakgrund av dessa överväganden förslår styrelsen att begär att regeringen säkerställer att krisberedskapen avseende det centrala betalningssystemet förbättras så att det är möjligt att förebygga och hantera tekniska hot och risker inom detta system. 2005/06:133 Samverkan i kris för ett säkrare samhälle (bet. 2005/06:FöU9). Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Lag (2003:1385) om riksbank.
frsrdg · GV04RRS27 · 2008-02-20 00:00:00 — Vidare visar granskningen att regeringens redovisning av budgetstödet i budgetpropositionerna är alltför ensidigt positiv och att de risker som är förknippade med stödet inte redovisats för . Den förändrade uppföljningen genom den nya resultatmodellen bör också kunna bidra till att möjligheterna att återföra kunskaper till om resultatet av budgetstödet förbättras. Styrelsen föreslår att ökade krav ställas på regeringens återrapportering till vad avser budgetstödets effekter och risker. Mot bakgrund av dessa överväganden förslår styrelsen att begär att regeringen skyndsamt beslutar om samarbetsstrategier för de länder som erhåller bistånd genom budgetstöd, regeringen säkerställer att besluten om bistånd genom budgetstöd är väl underbyggda, regeringen förbättrar återrapporteringen till om effekterna av och riskerna med budgetstöd. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. Regeringsbeslut (UD2005/24624/GU) Riktlinjer för samarbetsstrategier. 2005/06:UU2.
frsrdg · GV04RRS28 · 2008-04-02 00:00:00 — Ett arbete har inletts för att ta fram en ny kunskapssammanställning av arbetets betydelse för sjukdomar i , vilket ska resultera i ett beslutsstöd i handläggningen av arbetsskador. Vissa metodstöd har införts för både handläggare och försäkringsläkare, och försäkringsläkare som yttrar sig i arbetsskadeärenden har vidareutbildats. De långa handläggningstiderna för arbetsskadeärenden har kunnat kortas genom en ny handläggningsmetodik. Styrelsen ser positivt på detta utvecklingsarbete men anser att ytterligare initiativ behövs. Styrelsen vill betona vikten av att fortsätter att ingående undersöka och analysera hur hanteringen av arbetsskadeförsäkringen kan bli mer enhetlig. Det är enligt styrelsen inte acceptabelt att enskilda eller grupper av individer fortfarande ska behöva riskera att behandlas olika när de ansöker om ersättning för en arbetsskada. En effektivare och mer rättssäker hantering Mot bakgrund av det ovan anförda anser styrelsen att regeringen och bör beakta vad som framkommit i granskning av arbetsskadeförsäkringen och att regeringen bör vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering av arbetsskadeförsäkringen. Sammanfattningsvis föreslår styrelsen att begär att regeringen säkerställer att hanteringen av arbetsskadeförsäkringen blir effektiv och rättssäker. Budgetpropositionen (prop. 2007/08:1) utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (2 kap. 1 §). Ett prisbasbelopp motsvarar . Processen för att utreda och besluta om rätten till ersättning enligt arbetsskadeförsäkringen (LAF), Rev C . Regleringsbrev för avseende . i beviljandefrekvens vid beslut om arbetsskadelivränta för kvinnor respektive män, , dnr 52460-2007. Med strukturella faktorer avses ålder, födelseland, diagnos, yrke och bevisregler. En jämförande analys av 24 beslutsärenden.
frsrdg · GW04RRS1 · 2008-08-27 00:00:00 — Dricksvattenförsörjning är ett kommunalt ansvar, men de statliga myndigheternas hjälp och insatser kan bli avgörande om en mycket allvarlig kris inträffar. Granskningen visar att insatser bidragit till en ökad medvetenhet i kommunerna om vikten av god krisberedskap, men att hot och risker skärps med pågående klimatförändringar och ökad sårbarhet i bland annat personal- och laboratoriesituationen. finns inte möjlighet att hantera sådana allvarliga kriser som kräver nödvattenförsörjning eller evakuering av utsatta grupper inom väsentliga delar av storstadsområdena. anser att det finns ett utrymme att stärka och förbättra insatserna inom ramen för de resurser som staten lägger ned på krisberedskap. Regeringen och krisen Regeringens krishantering och styrning av samhällets krisberedskap för allvarliga samhällskriser (RiR 2008:9) har granskat regeringens krishantering och dess styrning av samhällets krisberedskap. Granskningen har särskilt avsett landets beredskap för kärnkraftsolyckor, dammbrott i vattenkraftverk, omfattande avbrott i elförsörjningen, kriser i betalningssystemet, utbrott av pandemisk influensa samt kris i dricksvattenförsörjningen. bedömer att regeringen har utvecklat beredskapen. bedömer ändå att krisberedskapen i har betydande brister och att myndigheterna har en otillräcklig förmåga att hantera sådana händelser om de utvecklas till mycket allvarliga samhällskriser. anser att regeringens svaga styrning har medverkat till att krisberedskap har brister. Kritiken gäller bland annat att regeringens uppföljning inte är systematisk och att regeringen inte gör någon samlad bedömning av landets beredskapsförmåga.
frsrdg · GW04RRS5 · 2008-10-29 00:00:00 — Kvaliteten i analyserna blir avgörande för hur väl samhället kommer att stå rustat vid en kommande stor kris. Styrelsen vill i det här sammanhanget framhålla vikten av att samhällets förmåga att hantera en kris även inbegriper förmågan att hantera utdragna tidsförlopp och de mer långsiktiga konsekvenserna av krisen. erfarenheter, bland annat från stormen , visar att beredskapen för en kris inte bara bör inriktas mot att lindra de omedelbara effekterna av en kris utan även bör inbegripa återuppbyggande inslag och åtgärder i ett längre tidsperspektiv. Här kan även frivilliga organisationers lagreglering och villkor behöva belysas. Utökade befogenheter vid extrema kriser I granskningen gör bedömningen att den nuvarande lagstiftningen inte är förberedd för att hantera extrema kriser. Enligt är det viktigt att lagstiftningen i situationer då nuvarande ansvarsprinciper för krishanteringen inte räcker till ger regeringen möjlighet att kunna utse en myndighet som nationellt leder samhällets operativa insatser. anser att regeringen bör överväga en sådan undantagslagstiftning eller om en sådan inte föreslås se över sektorslagstiftningen och de förordningar som behöver ändras inför den typen av extraordinära samhällskriser. Styrelsen konstaterar att denna viktiga fråga har varit uppe till diskussion tidigare, såväl i som inom regeringen. iakttagelser och slutsatser utifrån de sex granskade allvarliga kriserna leder dock styrelsen till slutsatsen att frågan om att se över lagstiftningen återigen behöver övervägas av riksdag och regering. bör få återkommande information om samhällets krisberedskap Som framgått av ovanstående överväganden ser styrelsen allvarligt på iakttagelser om att krisberedskapen i fortfarande har betydande brister på flera områden. De allvarliga händelser som granskat och de brister i regeringens styrning och uppföljning av krisberedskapen som konstaterats nödvändiggör enligt styrelsen att regeringen vidtar flera olika åtgärder för förbättra samhällets beredskap. Styrelsen föreslår att regeringen återkommande informerar om vilka åtgärder som den har vidtagit för att förbättra samhällets förmåga att förebygga och hantera extrema samhällskriser och gör en bedömning av samhällets samlade krisberedskap och förmåga att hantera en omfattande kris. Styrelsen föreslår att begär att regeringen tar initiativ till en översyn av lagreglerna rörande sektorslagstiftningen och regeringens befogenheter vid ett nationellt krisläge samt ser över myndigheternas ansvars- och uppgiftsfördelning för att säkerställa samhällets förmåga att hantera en omfattande samhällskris, återkommande informerar om vilka åtgärder som regeringen har vidtagit för att förbättra beredskapen och gör en bedömning av samhällets samlade krisberedskap och förmåga att hantera en omfattande kris.
frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — It should, however, be emphasised that no prohibi- tion can be made in order to safeguard an individuals own confidentiality as this is the concern of the individual himself or herself (see the Parliamentary Ombudsmens Annual Report 1989/90 p. An official should also have the right to object to a recording if there is reason to assume that the material may be used in a provocative way or to make the official look ridiculous. One requirement before a prohibition can be issued in cases like this is that an appraisal has first been made of the circumstances in each individual case. If an individual feels that there is a need to make some other form of re- cord of a discussion than written notes, it should normally be adequate to make a sound recording. Officials involved in these discussions should, as has been made clear above, consent to such recordings as a rule. If a client wants to make a video recording, the opposite assumption appears to be required. 2 008 /0 9:JO1 B I L A G A 10 Admittedly one cannot exclude the possibility of very special cases where there are cogent reasons for an individual to want a visual record of a dis- cussion. However, on the whole, the need of such recordings does not seem particularly evident and concern for the integrity of the official must also be taken into account. For this reason an official should always have the right to say no when a request is made to film a discussion. To sum up, I consider that the urban district council may be considered to have had grounds for its policy that individuals may not without specially granted permission be allowed to make video or sound recordings in the pub- lic waiting room in its premises. When it comes to the entitlement of indi- viduals to record their discussions with case officers, the premise should be that a sound recording is permissible but that, after appraisal of the circum- stances in each case, individuals may be refused the right to make such re- cordings. In the case of video recording the opposite premise applies; i.e. that an official should always have the right, for the sake of his or her integrity, to refuse to be filmed during a discussion. In conclusion I would like to point out that in its final report Protecting Personal Integrity (SOU 2008:3) included proposals dealing the terms on which photographs may be taken in premises to which there is no public access (p. 283 f. in the report). These observations conclude the case.
frsrdg · GW04RRS14 · 2008-12-17 00:00:00 — tar initiativ till åtgärder för att säkerställa effektiva och rättsäkra processer för antagning av internationella studenter och uppehållstillstånd för studier, utvecklar uppföljningen och utvärderingen av rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten samt klarlägger ansvaret för och omfattningen av undervisning i svenska för internationella studenter, återkommer till med förslag om hur den fortsatta inriktningen och omfattningen av rekryteringen av internationella studenter till svenska lärosäten bör utformas. Regeringen bör redovisa de ekonomiska konsekvenserna av regeringens förslag till inriktning och omfattning. 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434). 2004/05:162, Ny värld ny högskola. Begreppet fritt resande student avser i granskning internationella studenter som utanför etablerade utbytesavtal söker sig till svensk högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. har valt ut lärosätena , och Kungl. Tekniska Högskolan för att granska deras arbete med internationella studenter. 2005/06:UbU3, rskr. 2005/06:1260.