frsrdg · GW04JO1 · 2008-11-17 00:00:00 — Den omständigheten att elever i en skola inte anser att ett visst parti skall få möjlighet att lämna information i skolan, ger inte skolled- ningen rätt att neka det aktuella partiet tillträde till skolan. En sådan åtgärd kan till och med stå i strid med objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regerings- formen och de grundläggande demokratiska värderingar som skolan skall värna. Vidare måste skolan i sin verksamhet verka för att de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet inte kränks. Det är en angelägen uppgift för skolorna att, i enlighet med skollagen och läroplanen, få eleverna att förstå värdet av att dessa friheter respekteras och att det är i just den situa- tionen när elever inte delar eller till och med tar starkt avstånd från den upp- fattning som ett politiskt parti förväntas föra fram som grundlagens bestäm- melser om yttrandefrihet och tryckfrihet gör sig gällande med särskild styrka. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna informa- tion begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Den ovan nämnda objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett 2 008 /0 9:JO1 parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. Det kan i anledning av vad som har anförts i remissvaret om skolans ansvar att skydda elever mot kränkningar tilläggas att lagen (2006:67) om förbud mot diskri- minering och annan kränkande behandling av barn och elever självfallet inte får åberopas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller ett kringgående av grundlagen. Som har redogjorts för ovan har nämnden uppgett att rektorn bedömde att hon inte skulle kunna garantera ordningen i skolan om Nationaldemokraterna bereddes tillträde dit. Av nämndens remissvar framgår att rektorns bedömning bl.a. grundade sig på att det tidigare uppstått hotfulla situationer i samband med att företrädare för Nationaldemokraterna avvisats från skolan sedan de olovligen delat ut flygblad där. Det kan diskuteras om det var rimligt att dessa händelser, som inträffat under helt andra omständigheter, togs till intäkt för att ordningen inte skulle kunna upprätthållas om partiet tilläts hålla bokbord i skolan. Enligt min uppfatt- ning kan det starkt ifrågasättas om rektorn under åberopande av de tidigare händelserna kunde neka partiet tillträde till skolan med hänvisning till ord- ningsskäl. Nämnden har vidare gjort gällande att rektorns ställningstagande även grundade sig på att skolans egna elever hade hotat att slå ner nationaldemo- krater om de kom till skolan. Av utredningen framgår inte vad som var skälet till elevernas hot. Anledningen kan ha varit att de var negativt inställda på grund av partiets agerande i samband med flygbladsutdelning. Det är dock möjligt att hoten berodde på att eleverna tog avstånd från innehållet i Nationaldemokrater- nas politiska budskap. Om det förhöll sig på sistnämnda sätt hade rektorns be- slut ett indirekt samband med de åsikter som partiet förväntades föra fram. I så fall har objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen inte iakttagits. Som framgår av det anförda anser jag att det kan sättas i fråga om rektorns beslut att vid olika tillfällen vägra Nationaldemokraterna tillträde till skolan var förenliga med den övergripande princip som kommer till uttryck i reger- ingsformen vad gäller myndigheters skyldighet att i sin verksamhet iaktta saklighet och opartiskhet. Utredningen i ärendet ger dock inte underlag för att kritisera aktuella beslut. Avslutningsvis vill jag anföra följande. Jag har förståelse för att verklighe- ten ibland kan vara besvärlig att hantera för den rektor som på en och samma gång måste ta hänsyn till lagar och regler som, kortsiktigt och i ett snävt per- spektiv, kan synas svårförenliga. Det kan då finnas en frestelse att välja den enklaste utvägen och ge efter för påtryckningar och till och med hot från olika håll. Det skall dock med skärpa framhållas att myndigheter, inte minst i såda- na situationer, måste uppfylla kravet på objektivitet. 2 008 /0 9:JO1 Jag vill också understryka vikten av att en skolledning inte faller undan för sådana invändningar från elevernas sida som ytterst kan leda till en urholk- ning av de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet. Vad som i övrigt framgår av nämndens remissvar ger inte tillräckliga skäl till någon åtgärd eller något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med de ovan gjorda uttalandena. Åva gymnasium i (II) (Dnr 2364-2006) I en anmälan till JO framförde N.F. klagomål mot skolledningen vid Åva gymnasium i . Han anförde bl.a. följande. Skolledningen neka- de Nationaldemokraterna att hålla bokbord i skolan och hänvisade till sin policy beträffande kontakter med politiska partier i samhällskunskapsunder- visningen. Policyn innebar att de partier som var representerade i och/eller kommunfullmäktige i (samt de ungdomsförbund vars moderpartier var representerade i dessa församlingar) bjöds in till lektioner och till att hålla bokbord i skolan. Samma regler gällde för paneldebatter i aulan. Anmälan remitterades till i för utredning och yttrande. Yttrandet skulle särskilt belysa om skol- ledningen vid Åva gymnasium hade tillåtit partier (eller deras ungdomsför- bund) som inte var representerade i eller kommunfullmäktige i att sprida politisk information i skolan. Som sitt remissvar lämnade nämnden ett tjänsteutlåtande som hade undertecknats av tf. kom- munchefen . I utlåtandet anfördes följande. Åva gymnasium har mottagit en ansökan från Nationalde- mokraterna om att få ha ett bokbord på skolan. Skolledningens avslag på ansökan är utan beslutsmotivering. Däremot exemplifierade skolledningen med den policy som tillämpas för kontakter med politiska partier i samhälls- kunskapsundervisningen. Skolledningen anmäldes till JO då Nationaldemo- kraterna via N.F. ansåg att beslutet saknar stöd i lagen. Skolledningen vid Åva gymnasium har konstaterat att Nationaldemokra- ternas ungdomsförbund spridit flygblad i och strax utanför skolan vilket har uppfattats som hotfullt och kränkande av elever och personal på skolan. 2 008 /0 9:JO1 I skolplanen för står det skrivet att arbetsmiljön i skolan ska präglas av trygghet, arbetsro och ordning. [ ] Det är viktigt att tydligt och tidigt reagera mot varje tecken på bristande respekt och kränkande beteende. Grundinställningen till att ta emot partier är positiv vid Åva gymnasium och i princip säger de ja när en ansökan kommer in om skolledningen bedömer att det inte stör ordningen eller kränker eleverna. Till undervisningen i samhällskunskapen inbjuds partier som är represente- rade i . Med anledning av valet har skolan bjudit in riksdagspartierna till en paneldebatt. hade i samband med debatten informationsbord på skolan. Det är brukligt att riksdagspartierna inbjuds till paneldebatt i skolan inför val och i samband med den debatten har partiernas ungdomsförbund haft informationsbord på skolan. I centralhallen finns normalt inga informationsbord. Information från olika politiska partier finns att tillgå för eleverna på skolans bibliotek. Inför valet finns där utlagd information från riksdagspartierna samt från Junilistan. Det innebär att ansökan från Junilistan bifallits. Skolledningen vid Åva gymnasium har haft ingående diskussioner angå- ende detta och har även studerat skriften Ska främlingsfientliga partier få komma in i skolan? kommer att initiera ett uppdrag till gymnasiechefen att ta fram riktlinjer kring när och hur föreningar och intresseorganisationer ska få tillträde till gymnasieskolorna i utifrån gällande lagstiftning. Av remissvaret framgick att nämnden gav i uppdrag till gymnasiechefen att ta fram riktlinjer kring när och hur föreningar och intresseorganisationer skall få tillträde till gymnasieskolarna i utifrån gällande lagstiftning. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1991/92 s. 346, 1995/96 s. 394 och 2004/05 s. 401 samt JO:s beslut , dnr 3404-1995, och , dnr 2111-2002. En skola är inte en allmän plats, och yttrandefriheten enligt regeringsfor- men innefattar inte någon rätt för medborgarna eller en sammanslutning av sådana att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsva- rande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utom- stående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. 2 008 /0 9:JO1 gande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte skall få tillträde till en skola måste skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § re- geringsformen: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som full- gör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. En skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objek- tivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten (se 1981 ref. 2:26 nr I och JO:s beslut , dnr 1967-1988). Skollagen (1985:1100) slår fast att verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Detta förut- sätter bl.a. att skolan samverkar med omvärlden. Gymnasieskolan skall vida- re, enligt läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94), vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Av läroplanen fram- går även att läraren öppet skall redovisa och diskutera olika värderingar, upp- fattningar och problem samt att undervisningen skall vara saklig och allsidig. Skolledningen vid Åva gymnasium avslog en ansökan från Nationaldemokraterna om att få ha informationsbord i skolan. Utred- ningen visar inte när Nationaldemokraterna hade önskemål om att i detta syfte få tillträde till skolan. Jag utgår dock från att den aktuella ansökan var gene- rell och att den inte avsåg ett visst tillfälle. Vad gäller utgångspunkten för min bedömning vill jag vidare anföra föl- jande. I anmälan har N.F. uppgett att det var han som gjorde aktuell ansökan och att han var elev vid Åva gymnasium. Jag har förstått saken så att det inte var frågan om att endast N.F. skulle vara engagerad i att ha informationsbord utan att aktiviteten inbegrep även andra företrädare för Nationaldemokraterna, dvs. personer som inte var elever vid skolan. I remissvaret har angetts att skolledningens beslut att avslå Nationaldemo- kraternas ansökan var utan beslutsmotivering. Nämnden har inte heller upplyst om vilket eller vilka skäl som låg till grund för avslagsbeslutet. Av remissvaret framgår dock att skolan normalt inte tillät informationsbord i centralhallen, utan att information från olika politiska partier fanns att tillgå i skolans bibliotek samt att riksdagspartierna och Junilistan hade lagt ut infor- mation där. Det är naturligtvis nödvändigt att en skolledning har klart för sig vad som är grunden för att avslå en framställning från ett politiskt parti om att få till- träde till skolan. Jag vill även rent allmänt framhålla vikten av att den som har 2 008 /0 9:JO1 gjort en sådan ansökan informeras om vilket eller vilka skäl som har legat till grund för beslutet. Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen i skolan. Under vissa förhållanden kan därför allmänna ordningsskäl motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna informa- tion begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form. För detta krävs dock att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara. Den ovan nämnda objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet förväntas föra fram. Vidare måste de grundlagsfästa principerna om yttrandefrihet och tryckfrihet beaktas. Det kan i anledning av vad som har anförts i remissvaret om skolans ansvar att skydda elever mot kränkningar tilläggas att lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever självfallet inte får åberopas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller ett kringgå- ende av grundlagen. Det har framkommit att Åva gymnasium inför valet , liksom inför ti- digare val, bjöd in de partier som var representerade i till panelde- batt och att dessa partiers ungdomsförbund i samband med detta hade infor- mationsbord i skolan. Av utredningen framgår inte klart om skolledningen tillät att det ställdes upp informationsbord vid något annat tillfälle än i sam- band med paneldebatten. Om det förhöll sig på det sättet att de partier som var representerade i även vid andra tillfällen medgavs att sprida sin politiska information i skolan genom informationsbord, och att skolledningen i detta hänseende behandlade Nationaldemokraterna annorlunda stred detta mot bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen, vilket i så fall är allvarligt. Jag har dock uppfattat det så att informationsbord endast tilläts den aktuel- la dagen och att organisationer annars medgavs att sprida politisk information i skolan på annat sätt, t.ex. genom att lägga ut material i skolans bibliotek. Om detta var grunden för att avslå Nationaldemokraternas framställning har beslutet i sig inte stått i strid med 1 kap. 9 § regeringsformen. Skolledningen borde då ha upplyst företrädare för Nationaldemokraterna om att informa- tionsbord normalt inte tilläts i skolan, utan att politiska partier var hänvisa- de till att tillhandahålla information i skolans bibliotek. Vidare tyder mycket på att skolledningen, för avslagsbeslutet , hade vetskap om att skolan inför det kommande valet hade bjudit in eller skulle komma att bjuda in riksdagspartier till en paneldebatt och att informations- bord skulle förekomma i samband med den debatten. För det fall ledningen hade denna kännedom borde Nationaldemokraterna i samband med avslags- beslutet ha upplysts om att partiet kunde anmäla intresse för denna komman- de aktivitet. Huruvida skolledningen har lämnat information i nu aktuella avseenden har inte framkommit. Jag har inte funnit tillräckliga skäl att vidta 2 008 /0 9:JO1 någon ytterligare utredningsåtgärd i saken, utan nöjer mig med gjorda utta- landen. Avslutningsvis vill jag kort uppehålla mig vid följande. Av remissvaret framgår, så som nämnts tidigare, att gymnasie- och vuxenutbildningsnämnden har gett gymnasiechefen i uppdrag att ta fram riktlinjer för när och hur före- ningar och intresseorganisationer ska få tillträde till gymnasieskolorna i utifrån gällande lagstiftning. Jag utgår från att sådana riktlinjer har tagits fram och att nämnden överväger eventuella behov av ändringar i dessa med anledning av de uttalanden som jag har gjort i detta beslut. Brister bl.a. i informationen till vårdnadshavarna om handläggningen av en ansökan om skolskjuts (Dnr 5029-2006) I en anmälan till JO framförde K.S. klagomål mot Barn- och ungdomsnämn- den i kommun angående handläggningen av ett ärende rörande skolskjuts. anförde bl.a. följande. ansökte han och hans hustru om skolskjuts för deras son J., född . Nämnden fattade inte något formellt beslut i anledning av ansökan, utan skickade endast ut ett skriftligt meddelande om att J. hade beviljats busskort. Det hade inte fogats någon överklagandehänvisning till meddelandet. kontaktade kommunen, som därefter tillställde honom en överklagandehänvisning. Överklagandehän- visningen var felaktig. Först efter det att han hade kommit in med ett överklagande avslog nämnden formellt ansökan om skolskjuts. Nämnden dröjde med att vidarebefordra överklagandet till länsrät- ten. fogade till sin anmälan vissa handlingar. i kommun anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som hade framförts i K.S:s anmälan till JO. I remissvaret anförde nämnden följande. K.S:s ansökan om skolskjuts för sin son J. inkom till barn- och ungdomsför- valtningen . beslutade barn- och ungdoms- förvaltningen att bevilja J. skolskjuts i form av terminskort. 2 008 /0 9:JO1 ansökan angivit att skolskjuts önskas fr.o.m. datum . Barn- och ung- domsförvaltningen handlade därför ärendet skyndsamt och beviljade skol- skjuts med omedelbar verkan. Beslutet skickades ut till sökanden , . förvaltningen med frågor kring beslutet. (Se nedan stycke 3). Blanketten för ansökan om skolskjuts innehåller möjlighet att ansöka om fler alternativ : Terminskort (), Skoltaxi, Särskild anordnad skolskjuts och Gula linjen (Trafikerar Älgeby/Ekskogencentrala Vallen- tuna). Då ansökan behandlades så framkom det att J. endast uppfyller skol- lagens krav för skolskjuts när det gäller avståndet, dock inte de övriga kriteri- erna. J. uppfyller på samma sätt endast avståndskravet enligt barn- och ung- domsnämndens regler och riktlinjer för skolskjuts. Av den anledningen bevil- jades J. skolskjuts i form av terminskort och inte skolskjuts med taxi. Särskilt anordnad skolskjuts avser barn i behov av särskilt stöd och var inte aktuellt i detta fall. Det var inte heller aktuellt med Gula linjen eftersom det är en lokal busslinje som trafikerar andra delar av . Beslutet om skolskjuts i form av terminskort skickades omgående ut till J:s vårdnadshavare, dock inget separat avslagsbeslut om de andra tre alternati- ven. Dessvärre skickades ingen besvärshänvisning med, vilket är beklagligt. Förvaltningen blev uppmärksammad på detta dagen efter, och skickade då omgående en besvärshänvisning till K.S. Under den telefonkontakt som förvaltningen hade med K.S. informerades han muntligen om förvaltningens avslagsbeslut samt motiveringen därtill. Vid det aktuella tillfället var förvaltningen under omorganisation med nya arbets- grupper och nya enhetschefer. Detta resulterade dessvärre i att rutinerna kring ärendehanteringen inte följdes till fullo vid just detta tillfälle. Förvaltningen vill påpeka att detta inte skett tidigare och att ärendehanteringen följs noga av erfarna handläggare och chefer när beslut ska fattas. Förvaltningen har via mail också haft kontakt med K.S. som hade frågor kring hur överklaganden går till. med en över- klagan till förvaltningen. Förvaltningens yttrande kring detta skickades till både länsrätten i och till K.S. Därefter har länsrät- ten gett K.S. möjligheten att yttra sig igen över förvaltningens yttrande. finner mot bakgrund av detta, att K.S. har fått information om hur man som enskild överklagar myndigheters beslut samt att han har förstått att han fått avslag för skolskjuts med taxi. har ifrågasatt utformningen av besvärshänvisningen bl.a. vad gäller att diarienummer ska anges i överklagan. Barn- och ungdomsnämndens be- svärshänvisning har efter dessa påpekanden reviderats. Det har dock aldrig funnits något krav att en enskild medborgare ska återge ett diarienummer i sin överklagan. Formuleringen på den äldre versionen var däremot olycklig och har tagits bort. har också ifrågasatt barn- och ungdomsnämndens rutin att överklagan ska tillställas kommunen för vidare befordran till korrekt juridisk instans. så har barn- och ungdomsnämnden aldrig haft problem rörande han- teringen kring överklaganden som kommit till kommunens kännedom. Det har tvärtom fungerat som en service till kommuninvånarna att kommunen tar emot eventuella överklaganden och sedan har kommunen skyldighet att skicka dessa vidare till rätt instans för juridisk prövning. Rutinerna kring överklagandena har inte föranlett någon kommentar från länsrätten i innan detta fall. har dock tagit till sig råd- mannens påpekanden. Rutinerna kring överklaganden har setts över och änd- 2 008 /0 9:JO1 rats där det funnits behov. Besvärshänvisningen har, som nämnts ovan, revi- derats. En mer ingående förklaring kring överklaganden samt skillnaderna kring laglighetsprövning och förvaltningsbesvär ligger numera på barn- och ungdomsförvaltningens hemsida. Detta för att klargöra medborgarnas rättig- heter. tar i sin anmälan upp att barn- och ungdomsnämndens ordförande ut- talat sig i lokaltidningen angående detta ärende. Ordföranden i barn- och ungdomsnämnden () uttalande i tidningen berörde skol- skjutsar i kommunen och barn- och ungdomsnämndens syn på dessa i all- mänhet. Uttalandet berörde inte ärendet i sak. Den föredragning i nämnden som ordföranden hänvisar till i intervjun omfattade allmänna frågor som berör skolskjutsar i som helhet och inte ett specifikt ärende. Barn- och ungdomsnämndens utredning visar att K.S. har fått svar på alla sina frågor senast dagen efter de ställts samt fått alla handlingar skickade till sig av förvaltningen. Det har således inte förekommit något försök att vinna tid och vilseleda våra medborgare. har överklagat kommunens beslut att inte bevilja skolskjuts med taxi och länsrätten i gör nu en laglighetsprövning enligt kommu- nallagen. är barn- och ungdomsförvaltningen delaktig i arbetet med att hitta lösningar för att förbättra förbindelserna med kollektivtrafik från , där J. är bosatt, ner till . beslutar om riktlinjer och tillämpningsföreskrif- ter för skolskjutsverksamheten. har delegerat beslutanderätten i skolskjutsfrågor vidare till enhetschefen för . En- hetschefen beslutar om skolskjuts i enlighet med barn- och ungdomsnämn- dens riktlinjer och tillämpningsföreskrifter. Verkställigheten av besluten lig- ger hos skolskjutshandläggaren. Beslut om avvikelser från nämndens riktlin- jer för skolskjutsar gällande enskilda elever är delegerat till barn- och ung- domsnämndens arbetsutskott. kommenterade remissvaret och bifogade en artikel från tidningen i . JO inhämtade från barn- och ungdomsförvaltningen i kommun handlingar beträffande skolskjutsärendet. Vidare inhämtade föredraganden per telefon upplysningar från , ekonomiadministrativ chef vid barn- och ungdomsförvaltningen i kommunen. uppgav sammanfattningsvis följande. Det beslut som antecknas på blanketten för ansökan om skolskjuts skickas inte ut till sökanden. I stället informeras sökan- den om innehållet i det beslut som har fattats genom en separat skrivelse. I det aktuella skolskjutsärendet har beslut fattats vid två olika tillfällen och av två olika beslutsfattare. fattade hon beslut om att avslå ansö- kan såvitt den avsåg Gula linjen, skoltaxi och särskild anordnad skolskjuts. Eftersom det vid telefonsamtalet med framkom uppgifter som inte föreföll vara förenliga med vad nämnden hade anfört i sitt remissvar hemställde JO att nämnden på nytt skulle inkomma med utredning och ytt- rande. I remissen angav JO att nämnden skulle lämna en närmare redogörelse 2 008 /0 9:JO1 för de olika leden i handläggningen av ärendet såvitt avsåg tiden från till . I sitt förnyade remissvar anförde nämnden följande. Skolskjutshandläggare beviljar busskort till K.S:s son J. Ansökan inkom till förvaltningen och behandlades . Eftersom familjen ansökte om skolskjuts fr.o.m. och skolan redan startat så behandlades ansökan skyndsamt. Han får då prata med administ- rativ samordnare som handlägger frågor om skolskjuts när skolskjutshandläggare är på semester. Det fram- kommer att K.S. inte fått ett avslagsbeslut utan endast ett beslut om beviljat terminskort. ifrågasätter detta då han ansökt om skolskjuts med taxi för sin son J. Den administrativa samordnaren ger då muntligen K.S. besked om att J. inte uppfyller kraven för att få skolskjuts med taxi.