frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — På grund av nämnda brister i nämndens handläggning av ärendet skall det överklagade beslutet undan- röjas. Handläggningen av ärendena om avstängning/förvisning har framfört klagomål i ett flertal hänseenden mot nämndens handlägg- ning av och beslut i ärendena. Inledningsvis vill jag framhålla följande. JO:s huvudsakliga uppgift är att granska att myndigheter och andra som står under JO:s tillsyn följer lagar och andra författningar i sin verksamhet. Syftet med denna granskning är i första hand att undersöka om myndigheterna har handlat enligt de regler för förfa- randet som gäller för dem, dvs. att myndigheterna har agerat korrekt i formellt hänseende. Det ankommer således inte på JO att ta ställning till om det fanns grund för avstängning eller förvisning av eleverna eller om någon annan di- sciplinär åtgärd borde ha kommit i fråga. När det gäller den formella handläggningen av ärendena vill jag anföra föl- jande. Det har framkommit att nämndens beslut inte så som borde ha skett föregicks av en allsidig utredning och att J. och A. inte gavs tillfälle att yttra sig inför nämnden. Detta har också konstaterats av länsrätten som på grund av dessa brister i handläggningen undanröjt beslutet. Vad beträffar utformningen av nämndens beslut kan det påpekas att av- stängning kan ske . För det fall en elev skiljs från under- visningen är det fråga om förvisning, som gäller , dock högst tre terminer utöver den termin när beslutet meddelades. Det är också utrett att nämnden har lämnat en felaktig överklagandehän- visning. Beslut om avstängning och förvisning av en elev överklagas genom s.k. förvaltningsbesvär. Detta innebär bl.a. att en skrivelse med överklagande skall ges in till den myndighet som har meddelat beslutet och att den skall ha kommit in dit från den dag då klaganden fick del av beslutet. Till avstängningsbeslutet fogades emellertid en överklagandehänvisning rörande laglighetsprövning. J. och A. gavs alltså informationen att ett eventu- ellt överklagande skulle ges in till länsrätten och att det skulle ha kommit in till länsrätten från det att anslag om protokollet från barn- och utbildningsnämndens sammanträde hade satts upp på kom- munens anslagstavla. 2 007 /0 8:JO1 Såvitt jag kan utläsa av de inhämtade handlingarna synes nämnden ha varit av uppfattningen att beslut om avstängning och förvisning överklagas genom laglighetsprövning och synes också ha handlagt överklagandet i enlighet med det. I praktiken innebar det, i detta fall, ingen rättsförlust för eleverna efter- som deras överklagande ändå kom in till länsrätten i rätt tid och vidarebeford- rades från länsrätten till kommunen enligt reglerna i 24 § tredje stycket FL. Jag vill dock understryka att det är av största vikt för den enskildes rättssä- kerhet att myndigheter gör klart för sig hur ett beslut överklagas så att den information som lämnas är korrekt. I sammanhanget kan följande tilläggas. Huruvida ett beslut kan överklagas enligt reglerna om förvaltningsbesvär är en fråga som det ankommer på nämnden att avgöra och det bör även komma till uttryck i själva protokollet. Det är inte en uppgift för den tjänsteman som expedierar beslutet att avgöra om en överklagandehänvisning skall bifogas eller inte. har tagit upp flera frågor som rör nämndens agerande vid sammanträdet och det beslut som fattades . Han har bl.a. klagat på att berörda elevers föräldrar inte tilläts att närvara vid sammanträdet trots att de hade fullmakt från sina söner att företräda dem. Enligt 9 § FL får den som för talan i ett ärende anlita ombud eller biträde. Att eleverna, som hade fyllt , inte tilläts ha ett ombud eller biträ- de när de yttrade sig inför nämnden är enligt min mening mycket anmärk- ningsvärt. Visserligen får, enligt 9 § andra stycket FL, ett ombud eller biträde avvisas under vissa förutsättningar. Det synes dock inte ha varit frågan om en sådan situation i detta fall. För det fall ett beslut om att avvisa ett ombud eller ett biträde fattas skall myndigheten dessutom lämna underrättelse om hur det kan överklagas. Vad gäller beslutet har B.K. bl.a. anfört följande. J. och A. uppfattade beslutet som ett fastställande av beslutet . Efter det att länsrätten hade undanröjt beslutet ansåg nämnden emellertid att beslutet skulle gälla i stället. Någon överkla- gandehänvisning fogades inte till beslutet . J:s och A:s överklagande avseende beslutet kom in till nämnden . Vid sammanträde beslutade nämnden att beslutet om avstängning och förvisning av elever vid Torsbergsgymnasiet står fast. Överklagandet avseende beslutet jämte handlingarna i ärendet överlämnades till länsrätten . Fråga har uppkommit om den rättsliga innebörden av nämndens beslut . Som framgår av redovisningen ovan stadgas i 27 § FL att beslutsmyndig- heten under vissa förutsättningar skall ändra ett beslut som visar sig vara uppenbart oriktigt. Skyldigheten gäller som huvudregel även om beslutet överklagas. Den beslutande myndigheten är således under vissa förutsättningar skyldig att meddela ett nytt beslut som ändrar eller upphäver det tidigare beslutet. Det är endast uppenbart oriktiga beslut som omfattas av omprövningsskyldighe- 2 007 /0 8:JO1 Skyldigheten inträder inte om det krävs ytterligare utredning i ärendet för att en korrigering skall kunna ske. Omprövningsskyldigheten i 27 § FL skall uppfattas som ett minimikrav och alltså inte som en uttömmande reglering av i vilka fall en myndighet har befogenhet att ändra ett redan fattat beslut (prop. 1985/86:80 s. 76). Frågor om omprövning i andra fall än de av lagstiftaren påbjudna får lösas genom praxis eller specialbestämmelser. Möjligheten till omprövning utanför 27 § bör utnyttjas så att syftet med paragrafen främjas. Ett riktmärke bör alltså vara att omprövning hos den beslutande myndigheten ersätter prövning i högre instans om det innebär att oriktiga beslut kan rättas enklare, snabbare och billigare utan att säkerheten eftersätts. För det fall klaganden lämnar uppgifter som, om de är riktiga, kan föranleda omprövning torde det vara i linje med lagstiftarens avsikt att med användning av omprövningsinstitutet utanför 27 § FL:s ram behålla ett överklagande för att kontrollera uppgifternas riktighet. Givetvis bör försiktighet iakttas så att förfarandet inte inkräktar på den högre instansens rätt att sörja för behövlig utredning. Möjligheten till omprövning bör inte utnyttjas så att den ger underlag för uppfattningen att myndigheten undertrycker överklagandet. Om beslutet inte genast ändras enligt klagandens begäran skall således överklagandet överlämnas till den högre instansen. För det fall myndigheten ändrar beslutet på annat sätt än klaganden begär skall överklagandet, enligt 28 § FL, anses omfatta det nya beslutet. Det bety- der att klaganden inte behöver överklaga också det nya beslutet för att få detta prövat i en högre instans. Det betyder vidare att det nya beslutet skall följa med de handlingar som lämnas till överinstansen. Detta gäller även i sådana fall då beslutsmyndigheten inte finner skäl att ändra beslutet. Det har framkommit att nämnden, efter att den hade fattat beslutet , uppmärksammades på att det fanns brister i den formella hand- läggningen av ärendet. Även i överklagandet togs det upp att nämnden hade underlåtit att, i enlighet med bestämmelsen i 6 kap. 25 § gymnasieförordning- en, vidta en allsidig utredning och ge berörda elever tillfälle att yttra sig inför nämnden. I anledning av detta företog nämnden en utredning och tog upp förvisningsfrågan vid ett sammanträde , vid vilket berörda elever gavs tillfälle att närvara. Jag har förståelse för att nämnden i den uppkomna situationen hade en önskan att läka de formella brister som beslutet var behäftat med. Nämndens hantering är enligt min uppfattning att betrakta som en om- prövning utanför den lagstadgade omprövningsskyldigheten i 27 § FL. Beslu- tet fattades helt efter det att överklagandet hade kommit in till nämnden och innan det överlämnades till länsrätten . Vad som har kommit fram i denna del ger mig inte anledning att kriti- sera nämnden. Av utredningen framgår att nämnden upplyste länsrätten om beslutet när den överlämnade överklagandet och handlingarna i ärendet till domstolen. Dessutom lämnade nämnden information om det aktuella be- slutet i det yttrande som, på länsrättens begäran, lämnades över överklagan- det. Av yttrandet framgick att beslutet hade föregåtts av en 2 007 /0 8:JO1 utredning och att berörda elever hade getts tillfälle att närvara vid nämndens sammanträde. Mot den angivna bakgrunden anser jag att det kan hävdas att överklagandet, enligt 28 § FL, hade kommit att avse beslutet . Som har framgått innefattade emellertid länsrättens prövning endast beslutet . Det är inte helt givet hur nämnden skulle ha agerat efter länsrättens dom. Nämnden har i de två remissvaren lämnat olika uppgifter när det gäller frågan om eleverna, efter att länsrätten genom dom hade undanröjt beslutet , var skilda från undervisningen eller inte. I det första yttrandet har nämnden uppgett att så inte var fallet. I sitt andra yttrande har nämnden däremot anfört att eftersom beslutet inte hade överklagats gällde det beslutet fram till då förvisningsfrå- gan togs upp på nytt i arbetsutskottet. Det inger betänkligheter att nämnden i sina yttranden har lämnat oförenliga uppgifter i denna viktiga fråga. Enligt min uppfattning borde nämnden efter länsrättens dom, som meddelades , ha tagit kontakt med berörda elever och informerat dem om sin uppfattning, dvs. om de var förvisade eller inte. synes ha ansett att A. och J. alltjämt var förvisade borde den också ha upplyst om möjligheten att överklaga beslutet till länsrätten. Att fatta beslut om disciplinära åtgärder innebär myndighetsutövning. Det ställs därför särskilda krav på handläggning och beslut i sådana ärenden. Sammanfattningsvis kan jag emellertid konstatera att den formella handlägg- ningen av ärendena om förvisning av eleverna uppvisar mycket stora brister. Nämnden kan inte undgå allvarlig kritik för sin hantering. Jag förutsätter att man från nämndens sida tillser att ärenden av ifrågavarande slag i fortsätt- ningen handläggs i enlighet med gällande lagstiftning. Handläggningen av framställningar om utfående av handlingar Trots kompletterande frågor från JO:s expedition är det inte i alla delar klar- lagt vilka utlämnandeframställningar som har gjorts och hur dessa har hand- lagts. Jag kan dock konstatera att handläggningen inte synes ha skett helt i enlighet med det ovan redovisade regelverket och vill här uppehålla mig vid följande. Även om det inte klart framgår av remissvaren kan jag inte dra någon an- nan slutsats än att förvaltningschefen beslut att inte lämna ut en handling rektors framställan om avstängning till B.K. var ett överklagbart beslut av myndigheten. Nämnden har uppgett att det lämnades en muntlig överklagandehänvisning till föräld- rarna. När en myndighet lämnar en part underrättelse om innehållet i ett slutligt beslut får myndigheten bestämma i vilken form underrättelse skall ges. Un- derrättelse skall dock alltid ske skriftligt, om parten så begär (21 § tredje stycket FL). En överklagandehänvisning är en del av beslutet. Om parten underrättas om beslutet skriftligen, bör självfallet underrättelsen omfatta hela beslutet, således i förekommande fall även överklagandehänvisningen. Nämnden borde följaktligen ha bifogat en skriftlig överklagandehänvisning. 2 007 /0 8:JO1 via e-post att A. och J. skulle få del av rektors framställan om avstängning. svarade i ett e-meddelande : Den är sekretessbelagd som jag berättade för dig. hade uppenbarligen fått information tidigare om att den begärda handlingen innehöll sekretessbelagda uppgifter. När hon återkom på detta sätt borde hon ha fått ett formellt överklagbart beslut med överklagandehänvis- ning. Det är oklart av vilken anledning nämnden ansåg att skrivelsen var belagd med sekretess. Skrivelsen innehöll inte några uppgifter om andra elever utan innefattade enbart en begäran om att J. och A. skulle stäng- as av från undervisningen. För det fall nämnden fann att det gällde sekretess till skydd för J. och A. borde den antingen ha underrättat föräldrarna om möj- ligheten att genom en fullmakt styrka sin rätt att få ut handlingen eller ha frågat . och A. om de samtyckte till att handlingen lämnades ut. Vad som har anförts i övrigt föranleder inte något uttalande från min sida. Ärendet avslutas med den delvis allvarliga kritik som uttalats ovan. Kritik mot ett gymnasieförbund angående ett beslut rörande politiska partiers möjligheter att lämna politisk information i skolor (Dnr 3238-2006) I en anmälan till JO framförde S.D. klagomål mot , arbetsutskottet. Han anförde bl.a. följande. I beslut fastställde arbetsutskottet att de i representerade partierna är välkomna att lämna politisk information vid förbundets skolor. Beslutet strider mot demokratins viktigaste principer och innebär att vissa partier utesluts från möjligheten att i skolorna informera om sin verksamhet. Anmälan remitterades till för utredning och yttrande. Av yttrandet skulle särskilt framgå om beslutet av (AU § 298) innebär att andra politiska partier och organisa- tioner helt utestängs från medverkan i skolorna. Som sitt remissvar lämnade förbundet ett av ordföranden och utbildningsdirektören undertecknat yttrande. I yttrandet anfördes följande. Beslutet innebär inte någon begränsning i lärarnas möjligheter och ansvar för att den timplanebundna undervisningen sker i enlighet med nationella styrdo- kument som t.ex. läroplaner och kursplaner. Här skall läraren tillsammans 2 007 /0 8:JO1 med berörda elever besluta om hur t.ex. valet speglas. Detta kan bl.a. ske genom att eleverna i grupp granskar och intervjuar olika partiföreträdare. Beslutet som fattades av arbetsutskottet inom gymnasieförbundet avsåg den del av skolans dag som ej leds av läraren enligt ordinarie schema. Skolor- na blir i detta sammanhang översköljda av intresse från en mängd politiska företrädare. För att kunna hantera denna situation med bibehållen ordning och utan att störa den ordinarie undervisningen har gymnasieförbundet valt att koncentrera den externa politiska informationen på skolorna till att gälla valet till riksdag. Rent organisatoriskt kan ej alla registrerade partier bjudas in för egen information. Därför beslutade gymnasieförbundet att likt t.ex. TVs stora debatter begränsa inbjudan till extern information till riksdagspartierna. Detta hindrar ej lärare och elever att i enlighet med ovan även belysa andra partier i den ordinarie lektionsbundna undervisningen. Någon skriftlig begäran om information från något annat parti än riksda- gens har ej inkommit till gymnasieförbundet. Ett likalydande beslut togs även inför det förra valet. kommenterade remissvaret och anförde bl.a. följande. Han har hos ut- bildningsdirektören efterfrågat möj- ligheter att få lämna information om sin verksamhet i skolorna inför valet . Han har därvid uppmanats att vända sig till rektor för respektive gym- nasieskola. Vid kontakt med några av rektorerna har han fått till svar att ar- betsutskottets beslut, enligt deras tolkning, innebär att inte skall få tillträde till skolorna. I ett beslut anförde JO följande. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1991/92 s. 346, 1995/96 s. 394 och 2004/05 s. 401 samt JO:s beslut , dnr 3404-1995, och , dnr 2111-2002. En skola är inte en allmän plats, och yttrandefriheten enligt regeringsfor- men (RF) innefattar inte någon rätt för medborgarna eller en sammanslut- ning av sådana att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsvarande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garante- rade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställ- ningstagande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte skall få tillträde till en skola måste skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § RF: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. I ett beslut fastställde gymnasieförbundets arbetsutskott att de i representerade partierna är välkomna att lämna politisk infor- mation vid förbundets skolor. 2 007 /0 8:JO1 En skola kan av praktiska skäl behöva begränsa antalet politiska partier som den på eget initiativ bjuder in för att lämna politisk information i skolan. Detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objek- tivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten (se 1981 ref. 2:26 nr I och JO:s beslut , dnr 1967-1988). Av remissvaret framgår inte klart vad som var avsikten med det aktuella beslutet. För det fall arbetsutskottet endast avsåg att uttala sig om vilka partier som skulle bjudas in till skolorna, har beslutet i sig inte stått i strid med bestäm- melsen i 1 kap. 9 § RF om saklighet och opartiskhet. Emellertid borde beslu- tet då, enligt min mening, ha utformats på ett mer tydligt sätt så att det klart framgick att även andra partier och organisationer hade möjlighet att delta i verksamheten om de anmälde intresse för detta. Beslutet kan dock även uppfattas såsom att man ställer sig principiellt av- visande till alla önskemål om deltagande från andra partier och organisationer än dem som gymnasieförbundet självt bjuder in. Den omständigheten att förbundet i remissvaret har anfört att beslutet inte hindrar lärare och elever att belysa andra partier i den ordinarie lektionsbundna undervisningen talar för att avsikten var att en åtskillnad skulle göras mellan olika partier. Beslutet har i så fall stått i strid med det i RF uppställda objektivitetskravet, vilket är all- varligt. Sammanfattningsvis kan det således, oavsett vad som var avsikten med be- slutet från , riktas kritik mot arbetsutskottet. Jag vill också tillägga följande. Anmälaren har, i yttrandet över gymnasie- förbundets remissvar, gjort gällande att några av rektorerna för de gymnasie- skolor som ingår i förbundet har tolkat arbetsutskottets beslut på det sättet att inte skulle släppas in på skolorna och att skolorna således har brustit i allsidighet och saklighet. Jag har, mot bakgrund av att anmälaren inte närmare har angett vilka rektorer som skulle ha nekat Sverige- demokraterna tillträde till skolor för att lämna politisk information, inte funnit tillräckliga skäl att utreda om partiet rent faktiskt har vägrats tillträde till nå- gon eller några av förbundets skolor. Kritik mot ordförandena i två kommunala nämnder för ett uttalande i brev till skolpersonal rörande organisationers möjligheter att lämna politisk information i skolor (Dnr 3940-2006 och 3941-2006) I brev till samtlig skolpersonal i åk 79 och gymnasie- skolan i anförde , ordförande i , och , ordförande i gymnasienämnden, följande. 2 007 /0 8:JO1 Att stå upp för den demokratiska värdegrunden politik i skolan Med anledning av de politiska debatter som förekommer inför valet och som naturligtvis också sker i kommunens skolor, vill vi som ordföranden i skol- och barnomsorgsnämnden och gymnasienämnden tydligt slå fast bety- delsen för oss alla av de grundläggande värderingar som ett demokratiskt samhälle vilar på. Skolan har där en viktig uppgift att förmedla och hos ele- verna förankra de värden som vårt samhällsliv vilar på. Detta regleras i våra grundlagar så väl som i skollagen. Demokrati förutsätter möten mellan människor. Skolan ska främja elever- nas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare ge- nom att vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Det är då viktigt att skolan är en fysisk mötesplats där eleverna kan möta olika åsikter och värderingar. Det betyder inte att skolan ska vara passiv. Den är och ska vara aktiv och ska bekämpa alla uttryck som strider mot våra grundläggande demokratiska värderingar. I detta arbete har skolans ledning ett stort ansvar. I vår kommun har antagits två skolplaner som båda starkt betonar de grundläggande demokratiska värderingarna. Skolan ska naturligtvis inte en- bart tala om demokrati utan även praktisera den. I detta arbete är det betydel- sefullt att skolan samverkar med olika organisationer och föreningar. Inte minst de politiska ungdomsförbunden har en viktig uppgift och bör därför beredas möjlighet att närvara på skolorna när tillfälle ges. Våra lärare har också ett stort ansvar för att frågor blir allsidigt belysta och att argument möts med motargument. Vi förväntar oss att all personal vid kommunens skolor har mod och att de med kraft vågar ingripa så fort som någon ifrågasätter de demokratiska värde- ringarna. Vår uppfattning är också att organisationer som tydligt visar att de inte delar skolans värdegrund inte ska få möjlighet att framföra sina synpunk- ter i kommunens skolor men att beslut i dessa frågor ytterst åvilar skolled- ningen vid respektive skola. I en anmälan till JO framförde B.S. klagomål mot (JO:s dnr 3940-2006). Vidare framförde E.S., i en annan anmälan till JO, klagomål mot (JO:s dnr 3941-2006). Anmälarna anförde sammanfattningsvis bl.a. följande. Ordförandena har rekommenderat personal på skolor i kommunen att skall nekas tillträde till skolorna för att lämna politisk information. Rekommenda- tionen är inte demokratisk och torde strida mot yttrandefriheten. Anmälningarna remitterades till respektive i för utredning och yttrande. I gymnasienämndens remissvar anfördes bl.a. följande. har inte varit delaktig i framtagande av brev från ordfö- rande i gymnasienämnden till skolpersonal i åk 79 samt gymnasieskolan. avstår därför ifrån att kommentera innehållet i brevet. anser dock att brevet inte innehåller något namngivet politiskt parti eller någon politisk organisation. 2 007 /0 8:JO1 Då nämndernas remissvar var i princip likalydande, återges inte skol- och barnomsorgsnämndens yttrande här. Anmälarna bereddes tillfälle att kommentera respektive remissvar. I ett beslut anförde JO följande. JO har vid ett flertal tillfällen uttalat sig i frågor som uppkommit i samband med att politiska partier önskat lämna politisk information i skolor. Här kan nämnas bl.a. JO:s ämbetsberättelse 1991/92 s. 346, 1995/96 s. 394 och 2004/05 s. 401 samt JO:s beslut , dnr 3404-1995, och , dnr 2111-2002. Frågor av detta slag har även varit föremål för Regeringsrättens prövning (1981 ref. 2:26 nr I och II). En skola är inte en allmän plats, och yttrandefriheten enligt regeringsfor- men innefattar inte någon rätt för medborgarna eller en sammanslutning av sådana att få tillträde till en skola för att där sprida ett budskap. På motsva- rande sätt förhåller det sig med den i tryckfrihetsförordningen garanterade rätten att sprida tryckta skrifter. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utom- stående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningsta- gande till om t.ex. ett politiskt parti i detta syfte skall få tillträde till en skola måste skolledningen beakta den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § re- geringsformen: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som full- gör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. I egenskap av ordförande i respektive i har och skickat ett brev till personal i kommunens skolor. I brevet har ordförandena uttalat som sin uppfattning att organisationer som tydligt visar att de inte delar skolans värdegrund inte skall få möjlighet att framföra sina synpunkter i kommunens skolor. Att låta bedömningen i frågan om ett politiskt parti skall ges tillträde till skolan vara beroende av vilka åsikter som partiet kan förvän- tas föra fram står i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen.