frsrdg · GV04RS2 · 2008-01-01 00:00:00 — SOM GåTT I SAMMANDRAG 2007/08:RS2 16.42 2007/08:RS2 SOM GåTT I SAMMANDRAG 16.42 Riksdagsstyrelsen Riksdagsstyrelsen har vid sammanträde fastställt årsredovisningen avseende verksamhet. Per (), (), (), talman (ordförande) (), (), (), (), (), (), (), () SOM GåTT I SAMMANDRAG 2007/08:RS2 16.42 2007/08:RS2 SOM GåTT I SAMMANDRAG 16.42 Riksdagsstyrelsen 1 1 Året som gått i sammandrag 3 2 Resultatredovisning 5 2.1 Förutsättningar för verksamheten 5 2.2 Förutsättningar för resultatredovisningen 6 2.3 Anslagsdirektivets återrapporteringskrav och uppdrag 8 2.4 Redovisning av resultatet 10 2.5 Satsningsområden och andra prioriterade områden 13 2.6 Stöd till arbetet i kammare och utskott 18 2.7 Stöd och service till ledamöter, partigruppskanslier och vissa riksdagsorgan 26 2.8 Öppenhet och insyn i riksdagsarbetet 37 2.9 Internationellt samarbete och internationella åtaganden 49 2.10 Bevarande och vårdande av det historiska arvet 53 2.11 Internt inom riksdagsförvaltningen 55 2.12 Ekonomiska förutsättningar 57 2.13 Organisation och personal 59 3 Finansiell redovisning 66 3.1 Resultaträkning 66 3.2 Balansräkning 67 3.3 Anslagsredovisning 69 3.4 Finansieringsanalys 70 3.5 Tilläggsupplysningar och noter 72 3.6 Sammanställning över väsentliga uppgifter 83 4 Bilaga till årsredovisningen 85 Året som gått i sammandrag SOM GåTT I SAMMANDRAG 2007/08:RS2 16.42 2007/08:RS2 SOM GåTT I SAMMANDRAG uppdrag är att skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete. Riksdagsarbetets inriktning, volym och resultat styrs av ledamöterna och de politiska organen. Förvaltningen verkar för att genom en god planering och hög flexibilitet medverka till att riksdagsarbetet kan bedrivas effektivt, enligt gällande rätt och inom givna ramar. Stödet till ledamöterna i andra avseenden syftar till att underlätta och effektivisera deras arbete. Förvaltningen ska utföra sitt arbete med hög kvalitet och till ledamöternas fulla belåtenhet. Den årliga uppföljningen av verksamheten visar överlag på ett gott resultat. En anpassning till nya förhållanden och en föränderlig omvärld är en naturlig och nödvändig del i verksamheten. Det kan gälla förändringar i riksdagsarbetets inriktning, t.ex. årets ändrade ordning för behandling av EU-frågor eller den ökade inriktningen mot forsknings- och framtidsfrågor. Det kan också gälla krav på ökad säkerhet till följd av händelser i omvärlden. Det kan också innebära att vidareutveckla rollen som arbetsgivare och myndighet. har vi t.ex. prioriterat arbetet med mångfald, tillgänglighet och miljöaspekter i verksamheten. Den nya tekniken och utvecklingen av informationssamhället innebär också ständigt nya vägval. Valutgången och regeringsskiftet illustrerar väl behovet av flexibilitet och anpassning i verksamheten. Mer än en tredjedel av ledamöter var nya, och personförändringarna var stora både på ledande politiska positioner i olika riksdagsorgan och i partigrupperna och deras kanslier. En förändrad politisk majoritet påverkade givetvis arbetet i kammare och utskott. Volymen i riksdagsarbetet sjönk och arbetsrytmen ändrades, vilket är vanligt efter ett val med regeringsskifte. En nyhet var att sommaruppehållet kortades genom att interpellationsdebatter ägde rum . Att nå ut med information till omvärlden är viktigt för att främja kunskapen om och intresset för och dess arbete. Här har givetvis ledamöterna och partierna en avgörande roll. Förvaltningens roll är att verka för att information om riksdagsarbetet och uppgifter är tillgängliga för alla men också att ge ledamöterna olika verktyg för sina kontakter med väljare. Satsningar har gjorts på att utveckla den webbaserade informationen och göra informationen tillgänglig för grupper med olika funktionshinder. Ett arbete om e-demokrati har påbörjats. Tv-sändningarna från fortsätter att öka, och många har möjlighet att följa riksdagsarbetets vardag i kammaren och på öppna utskottssammanträden. Att informationen når många och olika grupper är ett mått i sig på informationsverksamheten. Ett annat mått är kvaliteten på informationen. Olika informationsaktiviteter utvärderas löpande, och förvaltningen har här fått en positiv feedback. är mån om öppenheten i och tillgängligheten till . ska ledamöter och personal ha en säker arbetsplats. IT-säkerheten och inpasseringskontrollen har prioriterats . byggnader är gamla och inte planerade efter dagens krav på säkerhet. Säkerhetshöjande åtgärder i byggnaderna kräver särskild omtanke med hänsyn till att byggnaderna är ett kulturarv att vårda och bevara för framtida generationer. måste byggnaderna anpassas efter dagens och morgondagens behov. Planeringen av nya sammanträdes- och konferenslokaler, bl.a. i syfte att möjliggöra en ökad öppenhet i och tillgänglighet till utan att säkerheten äventyras, har fortsatt . Stödet till partigrupperna har ökat , och en allt större andel av de i verksamma arbetar nu på partikanslierna. En utvärdering av det ökade stödet kommer att presenteras . har ett begränsat ansvar för anställda på partikanslierna. Resultatet av serviceenkäten till partikanslierna pekar på att ansvarsfördelningen är oklar. Ett arbete med att klargöra gränsdragningen har inletts . Vi eftersträvar en hög myndighetsstandard i vår verksamhet. Vad detta innebär och hur den följs upp behöver tydliggöras. Arbetet med att utveckla verksamhetsplaneringen liksom mål- och uppdragsstrukturen, uppföljning och intern kontroll har fortsatt och kommer att avslutas . I vissa delar återspeglas detta arbete i denna årsredovisning. I nästa årsredovisning kommer alla verksamheter att följa den nya strukturen. Vi har målet att vara en attraktiv arbetsplats med en bra och tillgänglig arbetsmiljö för alla de omkring 1 500 personer som har sin arbetsplats i : ledamöter, anställda i förvaltningen och på partikanslier, entreprenörer och journalister. Sammanfattningsvis kan sägas att riksdagsförvaltningen i allt väsentligt fullgjort sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen, instruktionen för riksdagsförvaltningen samt i de mål som riksdagsstyrelsen formulerat. RESULTATREDOVISNING 2007/08:RS2 2007/08:RS2 RESULTATREDOVISNING Förutsättningar för verksamheten Styrning och ledning arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen, riksdagsordningen och särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för arbete och för ledamöterna att utföra sitt uppdrag. verksamhet regleras i riksdagsordningen och i instruktionen för förvaltningen samt i annan lagstiftning och föreskrifter på riksdagsområdet. leds av riksdagsstyrelsen med talmannen som ordförande och tio ledamöter valda av . Styrelsen överlägger om planeringen av riksdagsarbetet och beslutar i större ärenden som rör förvaltningen eller internationella verksamhet. I riksdagsstyrelsens sammanträden deltar även de vice talmännen och gruppledare för de mindre partier som inte är representerade i styrelsen. Riksdagsdirektören, som är chef för förvaltningen, är föredragande i styrelsen. Under styrelsen leder riksdagsdirektören rådet för ledamotsnära frågor. Rådet behandlar administrativa frågor som är av särskilt intresse för ledamöterna. Talmannen leder arbete. Talmannen samråder med partiernas gruppledare i frågor som rör riksdagsarbetet. I ordförandekonferensen överlägger talmannen med utskottens och ordförande i frågor av gemensamt intresse. Riksdagsdirektören, kanslichefen vid kammarkansliet, en tjänsteman med samordningsansvar för utskottens kanslier, administrative direktören samt kanslichefen vid kansliet för informations- och kunskapsförsörjning utgör riksdagsförvaltningens ledningsgrupp som är ett forum för planering och samordning av frågor som rör förvaltningen. Anslagsdirektiv och andra styrelsebeslut har beslutat om anslag för riksdagsförvaltningens verksamhet för . Riksdagsstyrelsen har i anslagsdirektiv till riksdagsförvaltningen angivit verksamhetsmål och ekonomiska mål. Det övergripande målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att ska kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. Som ett komplement till anslagsdirektivet har riksdagsstyrelsen i planeringsanvisningarna angivit satsningsområden och andra prioriterade områden för verksamheten. Målgrupper Som framgår av riksdagsordningen, instruktionen och av målet för verksamhetsgrenen i anslagsdirektivet är målgrupperna för riksdagsförvaltningens verksamhet många. ska, inom givna ramar och bestämmelser, tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till kammaren, utskotten, ledamöterna och förvaltningen samt till partigrupperna och deras kanslier. ska bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. Målgruppen för detta är främst allmänheten. Det gäller även det särskilda uppdraget att informera om EU. I uppgifterna för riksdagsförvaltningen ingår även stödet till talmännen och till det svenska deltagandet i olika internationella parlamentariska delegationer för att möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Förutsättningar för resultatredovisningen All verksamhet sker inom verksamhetsgrenen Stödet till den parlamentariska processen och syftar i sin helhet till att stödja det parlamentariska arbetet på olika sätt. verksamhet regleras i riksdagsordningen och i instruktionen för förvaltningen samt i annan lagstiftning och föreskrifter på riksdagsområdet. I anslagsdirektivet anges mål för riksdagsförvaltningen men inga verksamhetsanknutna uppdrag. Genom de av riksdagsstyrelsen beslutade prioriteringarna och satsningsområdena för 20076 ges förvaltningen tydliga uppdrag för verksamhetsåret. I denna resultatredovisning sker därför, förutom en återrapportering utifrån anslagsdirektivet, även en redovisning av den verksamhet som bedrivits i syfte att uppnå målen samt en resultatredogörelse för de prioriterade områdena . Uppföljningar För att få vetskap om resultatet av arbetet sker löpande uppföljningar dels genom enkäter, dels vid möten mellan politiker och tjänstemän, t.ex. i riksdagsstyrelsen eller rådet för ledamotsnära frågor. Arbetet med att se över mål och målnivåer i syfte att utveckla möjligheterna till förbättrad uppföljning och styrning av verksamheten har fortsatt . Detta arbete är en förutsättning för att riksdagsförvaltningens resultatredovisning ska kunna ge en förbättrad helhetsbild av verksamheten och dess resultat. I avvaktan på resultatet av detta projekt kan redovisningen av måluppfyllelsen inte bli fullkomlig. Arbetet med att utveckla mål- och uppdragsstrukturer samt uppföljningen kommer att avslutas . Den statistik som redovisas om arbetet i kammaren och i utskotten avser /07, i den mån inte annat anges. I /07 lämnas en närmare redogörelse för riksdagsarbetet. Som ett resultat av arbetet med att utveckla möjligheterna till förbättrad uppföljning av verksamheten har bl.a. följande matris, som beskriver hur de olika verksamhetsområdena följs upp, tagits fram: Tabell: Uppföljningsmatris Avsnitt Område Uppföljning Mål/mått 2.6, 2.9 Stöd till arbetet i kammare och utskott Statistik Annan uppföljning Volymen avklarad Nöjdhet (NKI) Klarat ålagda uppgifter 2.7 Stöd och service till ledamöter och partigruppskanslier m.fl. Enkät till partikanslierna Annan uppföljning Nöjdhet (NKI) Nöjdhet (NKI) Efterlevnad 2.8 Information Särskilda undersökningar Utvärderingar och uppföljningar Förtroende för som institution om Kundmätningar 2.10 Vårdande och bevarande Genomförda åtgärder Uthålligt användbara byggnader och dokument m.m. 2.11 Internt inom riksdagsförvaltningen God myndighetsstandard Specialfrågor/planer Nöjdhet (NMI) Revision m.m. Sjukfrånvaro etc. Genomfört/uppnått I årsredovisningen har uppföljningsmetodiken i matrisen använts i vissa delar. I resterande delar av redovisningen har arbetet utförts i enlighet med tidigare metoder. Anslagsdirektivets återrapporteringskrav och uppdrag redovisar, fr.o.m. , resultatet fördelat på endast en verksamhetsgren Stödet till den parlamentariska processen. För att uppnå målet, som anges i anslagsdirektivet , ska riksdagsförvaltningen med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen, inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier, bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar, göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. Finansiellt återrapporteringskrav Prognoser till statsredovisningssystemet har lämnats i enlighet med tidsplanen. Särredovisning av avgiftsbelagd verksamhet Av föreskrift (RFS 2006:10) om tillämpning av lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och 7 kap. 7 § framgår att avgiftsbelagd verksamhet ska särredovisas. Redovisningen ska följa den indelning och struktur som framgår av budgeten för avgiftsbelagd verksamhet (RFS 2006:15). För riksdagsförvaltningen innebär detta att en särredovisning sker av de direkta kostnaderna såsom produktions- och distributionskostnader för riksdagstrycket och tidningen samt motsvarande kostnader och intäkter för fastighetsverksamheten. Särredovisningen sker i anslutning till respektive verksamhetsbeskrivning. Redovisning av ekonomiska mål för avgiftsbelagd verksamhet Fastighetsverksamheten tillhandahåller en övernattningsbostad i bostadsbestånd i kostnadsfritt för de ledamöter som har rätt till nattraktamente. De ledamöter som har egen övernattningsbostad i har rätt till ett nattraktamente som fastställs utifrån aktuella avgifter, och faktiska avgiftshöjningar för övernattningsbostäderna i bostadsbestånd. Mål: Hyrorna för de kommersiella lokalerna, dvs. lokaler som nyttjas av butiker och restauranger, ska sättas på marknadsmässiga grunder. Hyrorna för de kommersiella lokalerna, dvs. lokaler som nyttjas av butiker och restauranger, har satts på marknadsmässiga grunder. Mål: Lägenhetshyrorna ska sättas enligt bruksvärdesprincipen, dvs. följa utvecklingen inom allmännyttan. Lägenhetshyrorna har satts enligt bruksvärdesprincipen, dvs. de följer utvecklingen inom allmännyttan. Hyran för ersättarrummen ska täcka kostnader för sänglinne, handdukar, lokalvård, hushållsel och gemensam tv (jfr 28 och 42 §§ föreskriften RFS 2005:9 om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter och ändringsföreskrift (RFS 2006:7). har ingen uthyrning skett av ersättarrummen. De ekonomiska målen för fastighetsverksamheten har uppnåtts. Riksdagstrycket Mål: Avgiften ska relateras till dokumentens omfattning och distributionskostnad. Avgiften har relaterats till dokumentens omfattning och distributionskostnad. Det ekonomiska målet för riksdagstrycket har uppnåtts. Kvarvarande återrapporteringskrav års anslagsdirektiv Avgiftsbestämt pensionssystem m.m. (uppdrag 2) Riksdagsstyrelsen tillsatte en utredare med uppdrag att ytterligare utreda förslaget om ett avgiftsbestämt pensionssystem för ledamöter och att ge förslag på nya regler om efterlevandepension med anledning av ett sådant pensionssystem. Arbetet avrapporterades och en ny utredare tillsattes med uppdrag att ta fram förslag till ett förmånsbestämt pensionssystem. Utredningsuppdraget ska redovisas för riksdagsstyrelsen . Förberedelse av uppföljning av stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (uppdrag 5) Enligt riksdagsstyrelsens beslut om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (RFS 2005:7) ska en mer omfattande uppföljning av stödets användning genomföras . genomförde samhällsvetenskapliga institutionen vid denna uppföljning. fick referensgruppen, rådet för ledamotsnära frågor, en första information om resultatet. Arbetet kommer att redovisas för riksdagsstyrelsen . En skriftlig slutrapportering kommer att ske . Redovisning av resultatet Sammanfattning har svarat för stöd till den parlamentariska processen i enlighet med de mål som anges i anslagsdirektivet och inom fastställda ramar. Särskilda insatser har gjorts inom de satsningsområden och andra prioriterade områden som riksdagsstyrelsen fastställt i planeringsanvisningarna. De generella uppföljningar som gjorts av förvaltningens verksamhet visar ett positivt resultat, och de särskilda satsningarna har genomförts enligt planerna mot uppställda mål. Riksdagsarbetet 2006/07 präglades av valet och efterföljande regeringsskifte med stora personförändringar i partigrupperna, i olika riksdagsorgan och gruppkanslierna som följd. Detta och en ny politisk majoritet påverkade givetvis på olika sätt förvaltningens arbete. Att notera är också att sommaruppehållet kortades cirka en månad i och med att utrymme gavs för interpellationsdebatter , Trots riksdagsförvaltningens bedömning att stödet till den parlamentariska processen överlag fungerar väl kommer insatser att genomföras för att ytterligare höja kvaliteten i verksamheten. Det finns också anledning att närmare analysera förvaltningens stöd och service till partikanslierna. En viktig förstaåtgärd är att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan förvaltningen och kanslierna. Arbete med detta pågår och kommer att slutföras . Resultatet av riksdagsförvaltningens arbete redovisas i det följande dels genom en översikt av anslagsförbrukningen, dels genom resultatet av de serviceenkäter som gjorts och en uppföljning av de prioriteringar och satsningsområden som fastställdes av riksdagsstyrelsen . Därefter redovisas verksamheten i dess olika delar och hur de har bidragit till måluppfyllelsen. Översikt av anslagsförbrukningen I tabellen nedan framgår riksdagsförvaltningens kostnader, intäkter och transfereringar för den enda verksamhetsgrenen, Stödet till den parlamentariska processen. Tabell: Intäkter, kostnader och transfereringar () 2007 2006 2005 Intäkter 42 56 59 Kostnader 1 168 1 197 1 137 Nettokostnad 1 126 1 142 1 077 Transfereringar 415 420 377 Totalt 1 583 1 617 1 514 Utöver de nedlagda kostnaderna, , har utbetalats i form av stöd och bidrag, främst som stöd till partigrupperna i (, varav ca avseende politiska sekreterare) samt som stöd till politiska partier (). Intäkterna kan främst hänföras till uthyrning av lokaler i riksdagsförvaltningens fastigheter, till försäljning av riksdagstrycket samt till prenumerationsintäkter från tidningen . Resultatet av årets serviceenkäter En viktig uppföljning av hur väl riksdagsförvaltningen ger stöd och service till riksdagsledamöterna och till anställda vid partigruppernas kanslier är den serviceenkät som mäter hur nöjda avnämarna är med ett antal av riksdagsförvaltningens verksamhetsområden. Graden av nöjdhet mäts med ett index (NKI) som beskriver andelen nöjda eller missnöjda med en verksamhet. Värdena varierar mellan +100, där alla som svarat har angett positiva svarsalternativ och 100 där alla är negativa. De som svarat Varken eller, eller inte svarat alls räknas inte med. Värdet 0 visar att det finns lika många nöjda som missnöjda. besvarades såväl av ledamöter som av anställda vid partigruppernas kanslier. Motsvarande serviceenkäter besvarades av ledamöter och av anställda vid partigruppernas kanslier. Uppföljningen av förvaltningens verksamhet runt riksdagsvalet slutfördes. Förutom dessa uppföljningar genomför flera organisatoriska enheter egna enkäter och utvärderingssamtal i syfte att utveckla verksamheten. till ledamöterna besvarades av 264 ledamöter, (2005: ). Av dem som besvarade enkäten var omvalda ledamöter och nya efter valet. Totalt bedömdes 68 servicefunktioner, vilket var 19 fler än 2005. För vissa funktioner har bedömningarna förändrats relativt kraftigt. Det kan dels bero på att det är de bedömdes, dels bero på att det är ovanligt många nya ledamöter efter valet och alltså inte samma ledamöter som gjort bedömningen den här gången. Genomsnittligt NKI för samtliga 68 servicefunktioner 2007 var 75. var motsvarande siffra 65 för 49 servicefunktioner. En jämförelse av de 40 funktioner som bedömdes både 2005 och 2007 visar att NKI var oförändrat, 69. Mycket goda omdömen, NKI över 90, fick nio områden, bl.a. servicen från kammarkansliet, informationsdisken i Bankhallen, interntryckeriet, lokalvården i allmänna utrymmen samt servicen från och utskottens kanslier. De områden inom vilka ledamöterna är minst nöjda är sammanträdes- och arbetsrum där bl.a. luften och temperaturen bör förbättras. till anställda vid partigruppernas kanslier besvarades av 181 av de 339 anställda, . Svarsfrekvensen 2004 var eller 185. Totalt bedömdes 48 servicefunktioner, vilket är sex fler än 2004. Vissa funktioner har försämrat eller förbättrat sitt resultat relativt mycket. Det kan dels bero på att det är de bedömdes, dels bero på att det är fler anställda på partigruppskanslierna nu än det var 2004. Genomsnittligt NKI för samtliga 48 servicefunktioner 2007 var 51, detsamma som för 42 områden . En jämförelse av de 32 funktioner som bedömdes både 2004 och 2007 visar att NKI är 62 medan NKI var 54. De områden som bedömts enbart av dem som nyttjat dem har överlag fått högre betyg än de områden som alla fått bedöma. Områden som man inte känner till så bra ger man oftare betyget Varken eller, vilket gör att genomsnittsbetyget blir lägre. De anställda vid partigruppernas kanslier är inte lika nöjda med förvaltningens service som riksdagsledamöterna. Det som framstår tydligast av svaren är de försämrade omdömena om arbets- och ansvarsfördelningen mellan gruppkanslier och riksdagsförvaltningen. Betygen har sjunkit från 46 till 22 respektive från 50 till 17, vilket kan tolkas som att ansvars- och arbetsfördelningen varken uppfattas som tydlig eller väl avvägd. Satsningsområden och andra prioriterade områden Som stöd till de i anslagsdirektivet givna målen fastställdes i samband med planeringsanvisningarnaett antal prioriteringar och satsningsområden . Nedan redogörs i korthet för dessa områden och måluppfyllelsen/resultatet. Mål: Följa upp och planera för beslut med anledning av de förslag har framfört i riksdagsstyrelsens framställning 2005/06:RS3. Sammanfattningsvis har olika åtgärder vidtagits och nya resurser skapats för att förvaltningen ska kunna medverka till att genomföra beslut med anledning av förslag. fattade respektive beslut om betänkande 2005/06:KU21 respektive 2006/07:KU3 med anledning bl.a. av förslag i riksdagsstyrelsens framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Riksdagsstyrelsen beslutade att uppdra åt riksdagsdirektören att bereda genomförande av beslut. Uppdraget avrapporterades till styrelsen . har en rad åtgärder genomförts. Det gäller främst arbetet med EU-frågor, forsknings- och framtidsfrågor samt uppföljning och utvärdering. Nya resurser har tillförts utskotten, utredningstjänsten och kammarkansliet. Sekretariatsstödet för har överförts till riksdagsförvaltningen från IVA. har utvecklat rollen som forskningsbibliotek och samarbetar nära med de nya forskningssekreterarna på utredningstjänsten. En omfattande översyn av databasutbudet har skett. Samverkansgruppen PolitikerForskare har utvecklats i samarbete mellan , , och . Riktlinjer för arbetet har utarbetats inom de olika områdena. Inom EU-området har den nya hanteringen samordnats av en särskild genomförandegrupp. En löpande uppföljning görs dessutom av en särskilt för ändamålet anlitad person. Säkerhet och sårbarhet Mål: Planera och genomföra åtgärder för att öka personskyddet, IT-säkerheten samt säkerhetskontrollen av besökare till . Arbetet ska genomgående bedrivas utifrån målet att ska vara en öppen och säker arena för de folkvaldas kontakter med besökare. Sammanfattningsvis har förvaltningen vidtagit en rad åtgärder för att förstärka säkerhetsskyddet och IT-säkerheten både på kort och på lång sikt.