frsrdg · GV04JO1 · 2008-01-01 00:00:00 — Kooperativet () framförde, genom ord- föranden A.C., klagomål mot personalen vid gruppboendet. gjorde gäl- lande att personalen hade brutit mot sin tystnadsplikt genom att i insändaren lämna ut uppgifter om L.Å:s personliga förhållanden. Till anmälan fogades den aktuella tidningsartikeln respektive insändaren. Anmälan remitterades till i kom- mun för utredning och yttrande. I sitt remissvar anförde nämnden bl.a. följande. 2 007 /0 8:JO1 vill inledningsvis anföra att den i ärendet aktuel- la insändaren är uttryck för personalens privata åsikter om det inträffade. Insändaren har inte utformats i samförstånd med ansvariga chefer eller för- valtningsledning. Nämnden har i övrigt följande att anföra. bodde i gruppbostaden på i drygt . Hon flyt- tade därefter till egen lägenhet med stöd av personlig assistans. Artikeln i handlade om att L.Å. tvingats betala dubbla hyror när hon flyttade från sin gruppbostad till en egen lägenhet. I artikeln framfördes också att L.Å. inte trivdes i gruppbostaden, bl.a. angavs att hon inte kunde delta i de aktiviteter hon tidigare hade där. Personalen i gruppbostaden ville, efter att ha läst artikeln i , bemöta vissa av uppgifterna. De skrev därför en insändare där de framförde sina synpunkter. Syftet med insändaren var att påtala att den aktu- ella gruppbostaden bedriver en bra verksamhet och att personalen där arbeta- de för brukarnas bästa. Insändaren var helt avidentifierad och L.Å:s namn utlämnades inte i denna. anser att det är olyckligt att personalen i en insändare har bemött synpunkter på en verksamhet och därigenom lämnat vissa uppgifter om enskilds personliga förhållanden. Nämnden vill dock påta- la att L.Å:s namn inte framgick av insändaren. Däremot nämndes den tid- ningsartikel som namngav L.Å. och denna artikel har inte på något sätt initie- rats av gruppbostaden. Endast om man läser artikeln och insändaren tillsam- mans kan man utläsa att det är L.Å. ärendet handlar om. Vidare vill vård- och omsorgsnämnden framhålla att de personliga förhållanden som framkommer av insändaren endast i ringa omfattning kan anses ha medfört en kränkning av L.Å:s integritet och därigenom åsamkat henne skada. vill också anföra att personalens syfte med in- sändaren enbart var att framhålla att de bedriver en väl fungerande verksam- het på gruppbostaden och att de försökt arbeta för L.Å:s bästa. De har således inte uppsåtligen lämnat ut uppgifter om L.Å:s personliga förhållanden. Sammanfattningsvis anser vård- och omsorgsnämnden att det inträffade är mycket beklagligt men att förfarandet inte är anse som något brott mot tyst- nadsplikten. Med anledning av dessa händelser har ansvarig enhetschef haft en genom- gång med all personal om sekretesslagstiftningens innehåll och innebörd. Sådan information kommer även hållas löpande för övrig personal inom vård- och omsorgsförvaltningens LSS-verksamhet. Information om offentlighet och sekretess ingår också i vård- och omsorgsförvaltningens centrala introduk- tionsprogram som all personal inom förvaltningen måste få del av. Vikten av att följa dessa regler framhålls , men kommer att påta- las ännu tydligare. yttrade sig över remissvaret. I ett beslut anförde JO följande. Inom råder enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100), SekrL, sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstå- ende lider men. I bestämmelsens tredje stycke anges att med socialtjänst för- stås verksamhet enligt lagstiftningen om bl.a. socialtjänst och om stöd och service till vissa funktionshindrade. Som framgår av sekretessbestämmelsen i 7 kap. 4 § SekrL är en av förut- sättningarna för att sekretess skall gälla att det inte kan uteslutas att den en- 2 007 /0 8:JO1 skilde eller honom närstående lider men om uppgiften lämnas ut. Huruvida så skulle vara fallet är givetvis alltid en bedömningsfråga, men konstruktionen av det aktuella stadgandet är sådan att det föreligger en presumtion för sekre- tess. Bundna av sekretessen enligt nämnda bestämmelse är, förutom den myn- dighet där uppgiften finns, personer som på grund av anställning eller upp- drag hos myndigheten, på grund av tjänsteplikt eller på annan liknande grund för det allmännas räkning deltar eller har deltagit i myndighetens verksamhet och därvid har fått kännedom om uppgiften (1 kap. 6 § SekrL). I 20 kap. 3 § stadgas att om någon röjer uppgift, som han är pliktig att hemlighålla enligt lag eller annan författning eller enligt förordnan- de eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning, eller utnyttjar han olovligen sådan hemlighet, skall han, om ej gärningen eljest är särskilt belagd med straff, dömas för brott mot tystnadsplikt till böter eller fängelse i högst . Enligt andra stycket i bestämmelsen skall den som av oaktsamhet begår gärning som avses i första stycket, dömas till böter. I ringa fall skall dock ej dömas till ansvar. När det gäller sådana uppgifter som har lämnats för publicering i massme- dia aktualiseras även bestämmelserna om s.k. meddelarfrihet. Enligt 1 kap. 1 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen (TF) står det envar fritt att lämna uppgifter till en tidning om syftet är att uppgifterna skall offentliggöras i tid- ningen. Meddelarfriheten är dock inte oinskränkt. I 7 kap. 3 § TF finns vissa begränsningar i denna frihet. Där nämns som ett undantag från meddelarfrihe- ten uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt som anges i särskild lag (punkten 3). De fall som omfattas av begränsningen enligt 7 kap. 3 § 3 TF framgår av 16 kap. 1 § SekrL. I den uppräkning som görs där nämns bl.a. uppgifter för vilka sekretess gäller enligt 7 kap. 4 § SekrL. Detta innebär att om någon genom att lämna uppgift till en tidning uppsåtligen röjer uppgift som omfattas av socialtjänstsekretess kan personen dömas för brott mot tystnadsplikt (20 kap. 3 § ). Om röjandet av sekretessbelagd uppgift i nu nämnt sammanhang sker av oaktsamhet föreligger däremot inte något brott. Inledningsvis kan det konstateras att personalen vid gruppboendet tillhör den krets av personer som har tystnadsplikt på grund av bestämmelsen om sekre- tess inom . Nämnden har medgett att personalen, genom att i en insändare bemöta synpunkter på den verksamhet som bedrivs vid gruppboendet, kommit att lämna ut vissa uppgifter om L.Å:s personliga förhållanden. I vart fall de upp- gifter som rör hennes ekonomiska situation får anses vara sådana att de i sig omfattas av sekretesskyddet i 7 kap. 4 § SekrL. För att en person skall anses lida men av att uppgifter om henne lämnas ut, måste det vara möjligt att hänföra uppgifterna till henne. I allmänhet kan man således lämna ut s.k. avidentifierade uppgifter utan att risk för skada eller men uppkommer. Såsom uttalas i förarbetena till sekretesslagen kan det dock i 2 007 /0 8:JO1 enstaka fall tänkas att en avidentifiering inte är tillräcklig för att hindra att sambandet mellan individen och uppgiften spåras (prop. 1979/80:2 s. 84). nämndes förvisso inte vid namn i den insändare som personalen skrev. Genom att hänvisa till den tidigare artikeln, som var införd och där L.Å. framträdde under sitt eget namn, har dock läsaren utan större efterforskningar kunnat förstå vem uppgifterna avsåg. För att sekretess för en uppgift skall anses föreligga i det enskilda fallet krävs emellertid vidare att det vid en menprövning görs bedömningen att det inte kan uteslutas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften lämnas ut. I förevarande fall får det, med hänsyn till uppgifternas karaktär och till att L.Å. tidigare framträtt under sitt eget namn, anses vara osäkert hur den bedömningen skulle utfalla vid en fortsatt rättslig prövning. Det är inte helt givet att sekretess då skulle anses ha gällt för uppgifterna. Till detta kommer att ansvar för brott mot tystnadsplikt enligt 20 kap. 3 § , eftersom uppgifterna i fråga har lämnats till massmedia, endast kan aktualiseras när någon uppsåtligen röjer uppgift som omfattas av social- tjänstsekretess. Med beaktande av samtliga omständigheter i ärendet, bl.a. vad som har angetts angående personalens syfte med insändaren, finns det inte anledning att anta annat än att utlämnandet, även om sekretess skulle anses gälla för uppgifterna, har skett av oaktsamhet. Vid sådant förhållande är upp- giftslämnandet inte straffbart. Jag har mot bakgrund av det anförda inte funnit skäl att gå vidare i saken. Fråga om röjande av sekretessbelagda uppgifter; felaktig hantering när ett e-postmeddelande skapats har medfört att mottagaren haft möjlighet att ta del av uppgifter rörande en annan person (Dnr 2437-2006) I en anmälan till JO framförde H.O. klagomål mot , chef för enheten för handikapp, psykiatri och beroende, i kommun. Anmälarna anförde bl.a. att genom ett e-post- meddelande hade spridit sekretessbelagda uppgifter rörande deras dotter, ., till en utomstående person. Till anmälan hade fogats vissa handlingar. i kommun anmodades att inkomma med utredning och yttrande över vad som hade framförts i H.O:s och K.E:s anmälan till JO. Som sitt remissvar lämnade nämnden ett av ordföranden och tf. socialdirektören upprättat yttrande i vilket anfördes i huvudsak följande. , psykiatri och beroende skickade på uttrycklig begä- ran ett brev om korttidsvistelse i form av så kallad kolloverksamhet, per e- 2 007 /0 8:JO1 post till en förälder till ett barn som är berättigad till insatser enligt lagen om särskilt stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Vid framtagandet av brevet skrevs det inte i en ny mall för utgående skrivelser utan ett äldre dokument återanvändes och informationen i det anpassades efter det barn det nu handlade om. När brevet öppnades elektroniskt kunde föräldern spåra ändringar i brevet, genom att alla ändringar var markerade i marginalen eller kunde tas fram genom att använda funktionen spåra ändringar i verktygs- menyn. Föräldern fick på det sättet del av information som funnits i det första dokumentet, om ett annat barn. Det inträffade är inte acceptabelt och beror på en oavsiktlig men felaktig hantering av word-programmet och att det nya brevet inte har skrivits i en nyöppnad dokumentmall. Rutiner som syftar till att det inträffade inte ska kunna hända igen har skapats och skall tillämpas inom samtliga enheter under ansvarsområde. Socialdirektören kommer att redovisa det inträffade för kommunens tjänstemannaledning för att även den övriga orga- nisationen i kommunen skall observera behovet av motsvarande rutiner. De utarbetade rutinerna innebär att en ny, inte tidigare använd mall alltid skall användas. Till dess kommunen har tekniska förutsättningar att förhindra att borttagen text kan återskapas oavsett att ny dokumentmall används i varje enskilt fall kommer brev skickas som vanlig post och inte elektroniskt. beklagar det inträffade men vill framhålla att det inte fun- nits någon avsikt att lämna ut information på det sätt som skett i detta fall. bereddes tillfälle att yttra sig över remissvaret. Det kom till JO:s kännedom att Datainspektionen hade utrett frågan om den behandling av personuppgifter som ägt rum genom att ifrågavarande e- postmeddelande hade skickats (Datainspektionens ärende dnr 1082-2006). I anledning av detta inhämtades kopia av Datainspektionens beslut i ärendet. I beslutet anfördes bl.a. följande. Datainspektionen konstaterar att i kommun har be- handlat känsliga personuppgifter i sitt e-postsystem utan att vidta tillräckliga säkerhetsåtgärder enligt 31 § personuppgiftslagen. Datainspektionen förelägger i kommun att krypte- ringsskydda känsliga personuppgifter när de kommuniceras över ett öppet nät samt att vidta tekniska åtgärder för att säkerställa att endast den tänkta motta- garen kan ta del av uppgifterna. I ett beslut anförde JO följande. Enligt huvudregeln i 7 kap. 4 § första stycket sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men. I bestämmelsens tredje stycke anges att med socialtjänst jämställs bl.a. verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Uppgift om att en viss person erhåller insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, är en sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som typiskt sett omfattas av sekretessbe- stämmelsen. Även uppgift om en persons adress anses falla under begreppet personliga förhållanden (se prop. 1979/80:2 del A s. 84 och s. 181). 2 007 /0 8:JO1 Den nämnda sekretessbestämmelsen innehåller ett s.k. omvänt skaderekvi- sit, vilket i huvudsak innebär att uppgifter om enskilds personliga förhållan- den inte kan lämnas ut utan den enskildes samtycke eller med stöd av lag eller förordning som sekretesslagen hänvisar till. Av utredningen framgår följande. En person hade ställt vissa frågor till so- cialtjänsten i kommun angående s.k. kolloverksamhet. besvarade frågorna i ett e-postmeddelande. När meddelandet skapades åter- användes ett gammalt dokument rörande M. och informationen anpassades till de aktuella förhållandena. När meddelandet öppnades elektroniskt var det möjligt för mottagaren, som var en i förhållande till M. utomstående person, att ta del av uppgifter om bl.a. M:s personliga förhållanden. Uppgifterna var i vart fall delvis sådana att de omfattades av sekretesskyddet i 7 kap. 4 § första stycket sekretesslagen. har, genom att skicka e-postmeddelandet, röjt sekretessbe- lagda uppgifter rörande M. till en utomstående person. Att röja uppgift som omfattas av sekretess kan medföra ansvar för brott mot tystnadsplikten enligt 20 kap. 3 § . I förevarande fall har emellertid uppgiftsutlämnan- det inte skett uppsåtligen, utan har berott på en felaktig hantering när e- postmeddelandet skapades. har beklagat det inträffade och förklarat att åtgärder har vidtagits för att förebygga ett upprepande. Det inträf- fade är naturligtvis inte godtagbart. Jag finner dock inte skäl att vidta någon ytterligare åtgärd i saken, utan nöjer mig med den kritik som framgår av det anförda. 2 007 /0 8:JO1 Fråga om tjänstemän inom ett landsting hade kränkt en anställds meddelar- och yttrandefrihet (Dnr 1014-2005) I en anmälan till JO framförde L.H. klagomål mot landstingsdirektören och , centrumchef för , Lands- tinget i , angående ifrågasatt kränkning av meddelar- och yttran- defriheten. Av anmälan och därtill fogade tidningsartiklar framgick bl.a. föl- jande. En ortopedläkare, R.S., hade arbetat aktivt i föreningen vi och härvid framfört kritik mot omorganisation av länets orto- pediverksamhet. ansåg att han till följd av sin kritik och sina uttalanden hade förvägrats en överläkartjänst och åsidosatts lönemässigt. I en av de ingivna tidningsartiklarna återgavs delar av ett samtal som hade ägt rum mellan och . Samtalet, som hade spelats in av R.S., refererades enligt följande. RS: det var meningen tidigare här så skulle min tjänst konverte- ras till en överläkartjänst med det blev aldrig av, det fastnade hos (f d verksamhetschef, reds.anm.) av någon orsak men jag begrep aldrig var- för. Vad har du för syn på saken? PO: Just nu är det rökt alltså. RS: För att? PO: Alltså det kan jag inte försvara med tanke på ditt agerande för övrigt alltså. Alltså hade det här varit ett privat företag RS: Men det är inte ett privat företag. PO: Nej, nej, men alltså jag vill bara förklara att hade det här varit ett privat företag så hade du sannolikt inte jobbat kvar i det, så funkar det va. är det inte ett privat företag och då måste på något sätt ledningsnivån markera att man inte är riktigt nöjd med hur det funkat alltså. Så i det korta perspektivet är det rökt med överläkartjänsten. RS: På grund av mitt engagemang alltså? PO: Nej, nej inte på grund av ditt engagemang alltså, eh hur det, ja alltså till syvende och sidst kanske det hamnar där men inte på grund av engagemanget utan hur engagemanget tagit sig uttryck. En annan av de ingivna tidningsartiklarna innehöll en intervju med . I artikeln återgavs bl.a. följande uttalanden. Han (; JO:s anmärkning) tycker inte heller att R.S. blivit motarbetad i sin professionella utveckling. Vi respekterar till fullo R.S. som en skicklig yrkesman och ortoped. I den rollen har han inte motarbetats utan har jobbat som ortoped. Sedan tycker R.S. inte de politiska beslut som fattats om förändringarna inom sjukvården i länet är bra. Det har jag full respekt för och det är hans fria åsikt. Den får han gärna driva på sin fria tid och han får på alla sätt verka för den, säger . 2 007 /0 8:JO1 är det då också naturligt att R.S. inte kan bli aktuell för någon chefstjänst eller förtroendeposition inom eftersom det handlar om att genomföra de politiska beslut som S. inte accepterar, menar . hemställde att JO skulle granska om och uttalanden och agerande hade inneburit att R.S:s meddelar- och yttrande- frihet hade kränkts. Anmälan remitterades till , , för utredning och yttrande över vad som framförts i anmälan. Därefter ingav L.H. en kompletterande skrivelse i vilken han anförde bl.a. följande. Den f.d. klinikchefen vid ortopedkliniken i , , föreslog inför löneförhandlingarna en löneökning för R.S. med /månad. Utfallet för R.S. blev /månad, vilket är den lägsta löneökning som någon ortopedläkare fick . En överläkar- tjänst är inte en chefsbefattning utan det karriärsteg som följer efter att man varit specialistläkare och har en kompetens inom sitt yrkesom- råde så att man självständigt kan handlägga patienter och verka som bakjour. Till skrivelsen hade bl.a. fogats en bandutskrift avseende delar av det aktuella samtalet mellan och . I bandutskriften återgavs bl.a. föl- jande replikskifte. PO: Jag vill att du skall ta det här på rätt sätt alltså R: Jag kan ju inte ta det här på något annat sätt än att glöm bort att bli över- läkare, glöm bort löneutvecklingen så länge som PO: just nu R: Pga. mitt engagemang PO: Nae, pga. hur engagemanget tagit sig uttryck, inte pga. engagemang- et L.H:s komplettering av anmälan efterremitterades till med uppgift om att även dessa handlingar skulle beaktas vid besvarandet av remis- sen. inkom med yttrande. Av protokoll samt en till JO inskickad särskild skrivelse från tre av ledamöterna i lands- tingsstyrelsen framgick att vissa ledamöter hade avstått från att delta i beslutet om remissvar till JO. I yttrande anfördes följande (i ytt- randet omnämnda bilagor har här utelämnats; JO:s anm.). gjorde en stor omorganisation vilken trädde i kraft . Omorganisationen innebar bl.a. att verksamheterna inom fick en länsövergripande prägel där vissa verksamheter koncentre- rades till en eller två orter i länet för att på så vis uppnå samordningsvinster och koncentration av kompetens. Verksamheten på sjukhusen har koncentrerats så att US i profi- lerats mot akut- och kostnadskrävande sjukvård, i ping mot planerad kirurgi och urologi samt lasarettet i mot planerad ortopedi. För att klara de nya uppgifterna förändrades universitets- och speci- alistsjukvården till en länsövergripande centrumorganisation. Dessutom bil- dades närsjukvårdsområden för de tre länsdelarna inom . 2 007 /0 8:JO1 Omorganisationen 2003 innebar en del förändringar för i , bl.a. stängdes vissa delar av akuten ner under vissa tider på dyg- net och andelen ortopedi minskade då denna specialitet koncentrerades till lasarettet i . Detta ledde till att en förening kallad Rädda Vrinnevisjuk- huset startades med syfte att återställa verksamheten vid som den såg ut före omorganisationen och till vad föreningen kallar ett full- värdigt sjukhus, se bilaga 1. En av initiativtagarna till föreningen var R.S., ortopedläkare vid . Debatt kring yttrandefriheten har tidigare förekommit inom lands- tinget, något som enligt är normalt och sunt i alla politiskt styrda organisationer. är tydligt i sin hållning vad gäller värnandet om yttrandefriheten och de anställdas rätt att fritt uttrycka sina personliga åsikter. Frågan om yttrandefriheten blossade upp vid den omorganisation som skedde och landstingsdirektören intervjuades bl.a. i samband med detta i den lokala pressen för att förtydliga uppfattning och hantering av yttrandefrihetsfrågan, se bilaga 2. anser det vara av stor vikt att samtliga anställda har kunskap om och känner till sina rättigheter enligt yttrandefrihetsgrundlagen och arbe- tar fortlöpande med att informera om detta och vara till stöd i kontakten med massmedia. Bland annat har hela eller delar av skriften Yttrandefrihet och lojalitet hos kommunala arbetsgivare spridits bland personalche- fer samt personer inom landstingsledning och politiker, se bilaga 3. har även tagit fram ett dokument som stöd för de anställda att möta massmedia. I dokumentet framgår hantering av yttrandefri- heten och de anställda uppmuntras att vara öppna även kring kritiska åsikter samt att ta egna initiativ för att offentliggöra information kring verksamhet, se bilaga 4. Samtalet mellan och . , centrumchef för i , kallade R.S. till ett möte . Syftet med samtalet var att stämma av arbetsgivarens syn på R.S:s framtid inom . Landstingsdirektör var informerad om att mötet skulle äga rum. Anledningen var att R.S. sågs som en duktig ortoped och hade bl.a. genom föreningen visat på stor handlingskraft, något som skulle vara en stor tillgång för om samma engagemang användes i verk- samhet. såg att det skulle gynna båda parter om R.S. nyttjade detta engagemang i sitt arbete inom och ville göra klart att R.S. kunde se att det fanns utvecklingsmöjligheter även i den nya organisationslösningen. visste när han kallade till samtal att mötet kunde uppfattas som känsligt p.g.a. den stora motsättning som ligger mellan Föreningen och inriktning av verksamheten efter omorga- nisationen. Han var därför mycket noga med att redan från samtalets början göra klart för R.S. att mötet inte skulle uppfattas som ett hot från sida eller utgöra en påtryckning för att R.S. skulle upphöra med sitt engage- mang i Rädda . Under samtalets gång påtalade att R.S. givetvis hade full rätt att tycka vad han ville om organisation, delta i vilka föreningar han ville osv. varade i närmare och även i de fragment av samtalet som finns återgivet i den lokala pressen framgår på flera ställen just denna inställning. 2 007 /0 8:JO1 Vad som därutöver togs upp av var att R.S. drivit sitt engagemang i Rädda på ett sådant sätt att befolk- ningen i länet missleddes och skrämdes. gjorde i sin egenskap av läkare inom uttalanden som inte stämde med verkligheten och målade upp en bild av situationen inom som direkt farlig för patienters liv utan att något belägg fanns för detta, se debattinlägg i bilaga 5. Till bilden hör att R.S. , när flera av inläggen och yttrandena om verksam- heten gjordes av R.S., var föräldraledig och således inte i tjänst. Han hade därför inte den direkta insynen i verksamheten som han utgav sig för att ha. Det faktum att R.S., i egenskap av läkare, gjorde uttalanden som inte stämde med officiella fakta inom , bl.a. om vårdköer, samt om omständigheter som han rimligen inte kunde känna till bekymrade och detta var något som framfördes i samtalet. tryckte på vikten att skilja på rollen som anställd och privatperson och inte utge sig för att företrä- da när sådana uttalanden görs då detta vilseleder befolkningen. ville i samtalet diskutera det sätt som R.S:s engagemang i Rädda tagit sig uttryck i, samt i positiv anda få R.S. att se hur hans drivkraft och kompetens kunde komma till nytta inom . Hindrad i karriären? påstår i uttalanden till media att han har stoppats i karriären p.g.a. sitt engagemang i Rädda . Han säger att han har förvägrats en överläkartjänst samt åsidosatts lönemässigt. Vad gäller överläkartjänsten så utgör sådan tjänst en befordran. Det finns inom inte någon fastställd karriärstege där överläkartjänst utgör ett fast steg efter visst antal år i tjänst. Förslag till befordran lämnas av närmaste chef till centrumchefen. har inte fått någon fram- från R.S:s chef om att R.S.