yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — bör dessutom ta till vara de förutsättningar som finns för att ytterligare öka enhetligheten i fråga om t.ex. rättstillämpning, kontrollnivåer och handläggningstider. Utskottet ansluter sig sammanfattningsvis till vad regeringen anfört om inriktningen på verksamhet. ska, inom samtliga verksamheter, arbeta förebyggande, identifiera orsaker till överskuldsättning och motverka att vidare överskuldsättning sker. Myndigheten bör tillvarata de möjligheter som finns att förbättra verksamheten ytterligare, bättre utnyttja tillgängliga resurser och arbeta för en väl fungerande styrning, ledning, samordning och uppföljning. Det är viktigt att de regionala skillnaderna minskar avseende rättstillämpning och handläggningstider. bör tillvara ta möjligheterna till förenklingar och effektiviseringar av skuldsaneringsförfarandet, med beaktande av myndighetens ökade ansvar enligt den nya skuldsaneringslag som trädde i kraft . Utskottet delar regeringens ståndpunkt avseende verksamhet och uppgifter. Utskottet anser, liksom regeringen, att ska fortsätta att förbättra och effektivisera uppbördshanteringen och servicen till företag. Det är viktigt att myndighetens brottsbekämpande verksamhet förbättras, genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering. Den högst prioriterade uppgiften för den brottsbekämpande verksamheten ska fortsatt vara att förhindra narkotikainförsel i . Dessutom ska prioritera arbetet avseende organiserad brottslighet och storskalig brottslighet samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten ska också prioritera den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. Det är viktigt att se till att olika verksamheter inom myndigheten samverkar så att höjd effektivitet och kvalitet säkerställs inom både uppbörds- och brottsbekämpningsverksamheten. Samordningsfördelar med utnyttjande av kompetens från huvudprocesserna Effektiv handel och Brottsbekämpning, som båda finns inom myndigheten, måste utnyttjas i utvecklingen av verksamheten. De olika delarna av förändringsarbetet ska stödja varandra för att utveckla en modern, enhetlig, effektiv och ändamålsenlig verksamhet som når uppsatta mål. arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer samt utveckling av riskanalyser och kontrollmetoder ska fortsätta. Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet till vad regeringen anfört om inriktningen för verksamhet. I jämförelse med anvisade medel föreslår regeringen en minskad ram för utgiftsområdet med . Detta beror främst på att flera tidsbegränsade anslagsförstärkningar nu upphör. föreslår regeringen vissa anslagsförstärkningar i samband med att blir en självständig myndighet. tillförs medel för arbetet med de offensiva borgenärsuppgifterna, och anslag ökar med anledning av förändringen av borgenärsuppgifterna . Dessutom tillförs ytterligare anslagsmedel med anledning av att myndigheten blir självständig. För del ökas anslaget med samt respektive 2010 för arbetet med och moderniseringen av Tullkodex. Den tillfälliga resursförstärkningen för ökad gränskontroll upphör 2008. Utskottet anser att utgiftsramen är väl avvägd och har inget att erinra mot de överväganden som ligger till grund för förslaget. Detsamma gäller regeringens förslag till preliminär utgiftsram . De utgiftsökningar som oppositionspartierna föreslår avvisas av utskottet. Myndigheterna inom utgiftsområdet erbjuder en god service till allmänhet och företag, och de av regeringen föreslagna anslagen möjliggör ytterligare förbättringsarbete i enlighet med vad regeringen föreslår i propositionen. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet de förslag till utökade utgiftsramar som oppositionspartierna framställer. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motionerna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattefrågor i budgetpropositionen (s) (), (), (), (), () och () anför: Vårt mål är ett samhälle som bygger på idén om alla människors lika värde. Samhället ska utformas så att det finns plats för alla och så att ekonomiska och sociala skillnader utjämnas. Först då har alla människor möjlighet att utforma sitt liv utifrån sina drömmar. Regeringen har förändrat skatterna kraftigt . Sammantaget kommer skatterna att ha sänkts med om den nuvarande budgetpropositionen accepteras av . Skatterna har sänkts mest för höginkomsttagare och förmögna. Dessutom är det främst arbetslösa, sjuka och pensionärer som har fått finansiera skattesänkningarna. Det har lett till att klyftorna i har vidgats. De tre rikaste tiondelarna av befolkningen får av alla inkomstförstärkningar, medan de fyra tiondelarna med lägst inkomster får försämrade villkor eller oförändrade villkor. Vi anser att skatterna ska förändras så att de blir mer rättvisa och skattesystemet mer välfungerande. De övergripande utgångspunkterna för förändringen är att skatterna ska trygga finansieringen av den gemensamma välfärden, främja sysselsättning och tillväxt, vara omfördelande och vara tydligt och enkelt utformade. Personer med stora inkomster och förmögenheter ska betala mer i skatt än andra grupper. I avvaktan på att en samlad översyn av skattesystemet kan genomföras lägger vi fram en rad förslag för ett rättvisare skattesystem. Regeringens förvärvsavdrag syftar till att öka skillnaderna mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Effekten av förvärvsavdraget är att den som blir sjuk, arbetslös, frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension inte bara får lägre inkomst den får dessutom höjd skatt. Det ökar orättvisorna i samhället och drabbar alla som står utanför arbetsmarknaden. Dessutom är finansieringen djupt orättvis. Vi accepterar inte en skillnad i beskattningen mellan arbetsinkomster och försäkringsinkomster eller mellan lön och uppskjuten lön. Vi motsätter oss regeringens förslag om att förvärvsavdraget ska byggas ut med ett andra steg. Denna förändring har beskrivits som att den ska komma låg- och medelinkomsttagarna till del, till skillnad från tidigare förändringar som gynnat de rika. Detta påstående stämmer inte. De tre rikaste tiondelarna av befolkningen får av den totala inkomstförändringen, medan de tre fattigaste tiondelarna får nöja sig . Den grupp som den borgerliga regeringen kategoriserat som medelinkomsttagare får av inkomstförstärkningarna, medan den rikaste tiondelen får . Vidare ökar förslaget ytterligare skillnaden mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Även är finansieringen orättvis. Ersättningen för sjuka och villkoren för deltidsarbetslösa försämras. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Det innebär att vi har en särskild pensionärsskatt i . Detta är inte rimligt. Vi anser att det nu är dags även för pensionärerna att få ökad köpkraft. Ur ett principiellt perspektiv bör alla inkomster beskattas lika. Detta kräver dock en större översyn. Vi föreslår i stället ett höjt grundavdrag för alla pensionärer, så att den genomsnittliga skatten blir lägre . Eftersom förmögenhetsskatten avskaffas från föreslår vi dessutom att pensionärerna får ett skattefritt pensionstillskott på . Vi avvisar den modell för avdrag för hushållsnära tjänster som regeringen har infört. Avdraget gynnar främst personer med höga inkomster så som det nu är utformat. Att använda gemensamma resurser till att ge skattereduktioner åt högavlönade är ingen god fördelningspolitik. Dessutom innebär förslaget omfattande avgränsningsproblem och gränsdragningssvårigheter: Avdraget beviljas för gräsklippning, men inte för att beskära träd, för att rensa ogräs i rabatten, men inte för att sätta frön i samma rabatt. Detta öppnar upp för skattefusk. Den borgerliga regeringen har infört en ny skatt på avgifterna till a-kassan. Det har lett till kraftigt höjda avgifter. Många löntagare har fått sina avgifter höjda med . Över 300 000 personer har tvingats lämna a-kassan och tusentals har begärt sitt utträde ur få hushållsekonomin att gå ihop. Det är viktigt att har fackliga organisationer med en förankring i breda löntagargrupper, och vi lägger i annat sammanhang fram förslag som innebär att avgifterna för medlemskap i a-kassan kan sänkas till den nivå som gällde före . Denna sänkning finansierar vi genom en nedskalning av det nuvarande förvärvsavdraget. Vi avvisar regeringens planer på att ersätta den statliga fastighetsskatten med en s.k. fastighetsavgift och de förändringar i kapitalvinstbeskattningen som ska finansiera reformen. Vi kan inte ställa oss bakom ett förslag som innebär att de största skattesänkningarna går till dem som har de exklusivaste och högst taxerade villorna som andra villa- och bostadsrättsägare får betala reformen genom att andra skatter på boendet höjs, nya skatter införs och regler som skyddar dem med lägst inkomster avskaffas. Som exempel kan nämnas att en villa taxerad till får en skattesänkning på och då är ändå inte effekterna av den slopade förmögenhetsskatten medräknade. Därutöver kommer skatteförändringarna också att leda till att priserna på villor i attraktiva områden stiger, och då gynnas de redan rika ytterligare en gång i och med att värdeökningarna möjliggör ytterligare konsumtionsutrymme. Utöver omfördelningen av resurser till förmån för en redan välbeställd grupp riskerar regeringens förslag att leda till en försämrad rörlighet på bostadsmarknaden och i förlängningen även på arbetsmarknaden. Regeringens planerade reform kommer också att missgynna glesbygden. För flertalet fastighetsägare i utpräglade glesbygdskommuner innebär regeringens förslag inte någon vinst eftersom den blygsamma sänkningen av fastighetsskatten kommer att ätas upp av räntebelagda uppskov, höjd reavinstskatt och stigande räntor. Ett ytterligare orättvist inslag är att taket i den kommunala avgiften innebär att personer med lågt värderade hus får betala högre skatt i förhållande till husets taxerade värde än personer som har hus med höga taxeringsvärden. Fastighetsskatten är en viktig och stabil inkomstkälla i en globaliserad ekonomi. Den socialdemokratiska regeringen förberedde en översyn av hela skattesystemet inklusive fastighetsskatten. I avvaktan på den ansåg vi att uttaget av fastighetsskatt skulle frysas nivå. Vi anser inte att vi behöver ta ut mer fastighetsskatt än . Systemet måste dock ses över eftersom det har klara brister. Vi Socialdemokrater vill förändra fastighetsbeskattningen så att den blir rättvis, förutsägbar och rimlig. och koja ska inte beskattas lika utan ett lägre taxeringsvärde ska ge lägre skatt. Skatten ska vara förutsägbar för den enskilda fastighetsägaren, och vanliga löntagare med normala inkomster ska inte betala oproportionerligt hög skatt i förhållande till sin inkomst. Vår ambition står i tydlig kontrast till regeringens politik. Vi vill göra fastighetsskatten rättvisare inte orättvisare. Grundläggande för Socialdemokraternas skattepolitik är att skattesystemet ska bidra till att skapa ekonomisk rättvisa mellan människor. Personer med stora inkomster och förmögenheter ska betala mer i skatt än andra grupper. Vi avvisar därför tanken på att avskaffa förmögenhetsskatten. Konstruktionen av förmögenhetsskatten bör emellertid ses över i ett större skattepolitiskt sammanhang. En undersökning som vi har genomfört visar att av förmögenhetsskatten betalas av den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna och det är således denna grupp som tjänar på att förmögenhetsskatten avskaffas. Därtill betalas av förmögenhetsskatten av män och av kvinnor. Det finns också stora regionala skillnader. Effekterna av den avskaffade förmögenhetsskatten illustreras också av den statistik från som visar att knappt 200 personer kommer att få en skattesänkning på mer än var när förmögenhetsskatten avskaffas. De borgerliga partierna lovade under valrörelsen att de skulle finansiera sina skattesänkningar, krona för krona. Vi finner det anmärkningsvärt att förslaget om att avskaffa förmögenhetsskatten inte är fullt ut finansierat. Uttalandena gällde uppenbarligen bara för vanliga löntagare, som får betala sina skattesänkningar på ett eller annat sätt. För skattesänkningar för redan rika ställs inte detta krav. Vi motsätter oss att kontrolluppgiftsskyldigheten slopas på det sätt regeringen vill. Som vi ser det kan detta i praktiken underlätta för personer som undanhållit förmögenheter från beskattning att slippa från skattekrav trots att finansministern så sent som sade att en skatteamnesti var utesluten. Detta öppnar också för fusk med förmånssystemen. kommer nämligen inte längre att kunna kontrollera om personer som ansöker om bidrag har förmögenhet som ska tas med vid bedömningen av rätten till bidrag. Det rör sig exempelvis om ansökningar till bostadstillägg för pensionärer, studiemedel och underhållsstöd. Detsamma gäller kommuner som betalar ut försörjningsstöd till personer utan andra inkomster. Legitimiteten för våra trygghetssystem kommer därmed att kunna ifrågasättas av den allmänna opinionen. Den gröna skatteväxlingen och andra marknadsekonomiska styrmedel, t.ex. certifikatssystem, är viktiga beståndsdelar i Socialdemokraternas framgångsrika politik för ett hållbart samhälle. Vi vill fortsätta på den inslagna vägen och utveckla och förfina de ekonomiska styrmedlen i miljö- och klimatpolitiken. Vi vill också framhålla vikten av att den gröna omställningen utformas så att elintensiv industri värnas. Alliansregeringen däremot saknar enligt vår uppfattning en helhetssyn på miljöområdet. Regeringen har inga tydliga samband mellan de föreslagna skattehöjningarna på miljöförstörande verksamhet och satsningar inom miljöområdet. Skattehöjningarna tycks enbart vara fiskalt betingade. När det gäller den föreslagna höjningen av koldioxidskatten, vilken får genomslag bl.a. på bensinskatten, är den höjningen en viktig ingrediens i klimatpolitiken under förutsättning att den kombineras med andra klimatförbättrande åtgärder. Enligt vår uppfattning är det emellertid inte klimateffektivt att höja bensinskatten för att finansiera sänkta skatter för redan gynnade grupper i samhället. Den föreslagna höjningen av energiskatten på diesel drabbar tyvärr åkerinäringen och kollektivtrafiken. Det är därför viktigt att villkoren för dessa näringar ses över så att det finns en beredskap för att vid behov ta fram kompenserande åtgärder för dem. Dessutom anser vi till skillnad från regeringen att även energiskatten på den miljöfarligare dieseloljan i miljöklass 3 bör höjas med per liter för att förhindra att den dieseln tar marknadsandelar. Socialdemokraterna kan acceptera de föreslagna höjningarna av tobaksskatten och förändringarna av alkoholskatten. Vi tycker att det är märkligt att regeringen motiverar höjningen ur ett budgetperspektiv, och vi saknar folkhälsopolitiska resonemang. Vi föreslår en utredning om hur skatten på alkoläsk kan höjas. Enligt vår erfarenhet är det främst ungdomar som dricker alkoläsk, och de är ofta mycket priskänsliga. En högre skatt på alkoläsk borde därför kunna bidra till att minska ungdomars bruk av alkohol. Socialdemokraterna föreslog redan i samband med förra årets budgetbehandling att lotteriskatten skulle återställas till . Vi föreslog då också att periodiska publikationer, inklusive gratisutdelade publikationer, borde omfattas av samma reklamskatt som dagspressen. Det är positivt att även regeringen nu föreslår dessa förändringar. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Socialdemokraternas förslag. Vi tillstyrker motionerna Fi277 yrkandena 3, 810, 1214, 17 och 18 av m.fl. (s), Fi270 yrkande 2 av m.fl. (s) och Fi229 av m.fl. (s). Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Skattefusk och svartarbete leder till snedvriden konkurrens och riskerar att undergräva den svenska välfärdsmodellens legitimitet. Det åtgärdsprogram mot skatte- och förmånsfusk som den dåvarande socialdemokratiska regeringen satte i gång , som bl.a. innebar att fick ytterligare medel i budgeten för personalförstärkningar i syfte att öka kontrollen av skattefusk, måste fortsätta. Regeringen väljer nu att inte fortsätta detta viktiga arbete, trots att man i budgetpropositionen uttalade att skattefusk snedvrider konkurrensen på olika marknader, leder till utanförskap, sociala problem och orättvisa mellan olika skattebetalare. Detta resonemang, som utelämnats ur årets budgetproposition, är fortfarande lika giltigt, och vi socialdemokrater anser därför att det krävs fortsatta offensiva satsningar för att stävja skattefusket. Ett av regeringens förslag riskerar dessutom att öka möjligheterna till skatte- och förmånsfusk. Förslaget att inte längre ska samla in uppgifter om fysiska personers förmögenhet försvårar möjligheterna att pröva förmåner mot den sökandes inkomst och förmögenhet. Detta öppnar för fusk genom att personer med stora förmögenheter kan ansöka om sådana förmåner, och det kan dessutom komma att innebära en generell skatteamnesti. Vi vill minska möjligheterna till fusk, inte öka dem, och motsätter oss därför detta förslag från regeringen. Den internationella skattekontrollen behöver förstärkas, och vi vill anslå för att stärka denna verksamhet. Det krävs specialkompetens på detta område, liksom resurser för att kunna ta fram de uppgifter som behövs för att kunna genomföra utredningar av ärenden som ofta är komplexa och innebär omfattande skatteplaneringsupplägg. Enligt beräkningar uppgår skattebortfallet på grund av sådan skatteplanering till och vi menar att det därför är angeläget att öka myndighetens resurser på detta område. När det gäller menar vi att det krävs ökade resurser för att möta den gränsöverskridande brottsligheten. Regeringen väljer att inte förlänga satsning på gränskontroll, medan vi socialdemokrater vill anslå till så att myndigheten även fortsättningsvis kan bedriva seriös gränskontroll. Vi finner det märkligt att den borgerliga majoriteten i skatteutskottet ger intrycket av att resurser ska förstärkas genom alkoholskatten. Det är regeringens ansvar att se till att statliga myndigheter har de resurser som behövs för att fullfölja sina uppdrag utan att man öronmärker statliga skattemedel. Vi tillstyrker motion Fi277 yrkandena 4 och 5 i denna del. Skattefrågor i budgetpropositionen (v) () anför: Målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden. har haft en tradition att en stor del av välfärdssystemet betalas via skatterna, vi har t.ex. haft offentliga socialförsäkringssystem i stället för privata. Vi vill bygga vidare på den modellen för att organisera och finansiera den generella välfärden och ta hänsyn till hur olika förutsättningar för kvinnor och män kan ta sig olika ekonomiska uttryck. Kvinnors lägre inkomst av arbete får betydelse för nivån på såväl sjukförsäkring som a-kassa och pensioner. Skillnaderna i inkomststrukturer mellan kvinnor och män minskar när skattepliktiga ersättningar (transfereringar), familjestöd och skatt beaktas. En viktig slutsats blir att kvinnor som kollektiv är mer beroende av skatte- och transfereringssystemen och därmed mer känsliga för förändringar. Vi vill bygga ett system som på ett bättre sätt än dagens kan uppfylla de krav som måste ställas för att trygga välfärden, rättvisan och skapa förutsättningar för en nödvändig klimat- och miljöomställning. Delvis nya förutsättningar, som att ekonomi alltmer påverkas av att ekonomiska aktiviteter över gränserna ökar, måste beaktas. Det handlar om finansiella transaktioner, företagsinvesteringar och en alltmer rörlig arbetsmarknad. Detta kan i olika grad påverka skattebaserna. Vi avvisar regeringens förslag om ett andra steg i jobbskatteavdraget. Förslaget innebär att inkomstklyftorna ökar och att den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män ökar. Vi tror dessutom att det är en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . Det är naturligtvis inte bara skatter utan också lönenivåer som har betydelse. Många människor värdesätter också att vid sidan av en anställning ha tillgång till väl utbyggda trygghetssystem. Att inte drabbas av stora inkomstbortfall vid sjukdom och arbetslöshet är viktiga delar i politik. Den absolut största delen av inkomsttagarna betalar enbart kommunalskatt på sina inkomster. Vi menar att det finns möjlighet att öka inkomsterna från statlig inkomstskatt genom att begränsa möjligheten att göra grundavdrag vid högre inkomster och föreslår därför att grundavdraget vid statlig beskattning avtrappas linjärt med start vid en taxerad förvärvsinkomst på för att helt upphöra vid den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Grundavdraget vid beskattning trappas av vid en taxerad förvärvsinkomst mellan den övre gränsen för statlig skatt och . Detta är en viktig fördelningspolitisk åtgärd men innebär inga skatteinkomster av avgörande betydelse. Vi föreslår dessutom en begränsad uppräkning av skiktgränserna för uttag av statlig skatt. Vår skatteväxling innebär att vi kan föreslå en sänkning av inkomstskatten för inkomsttagare som bara betalar kommunalskatt. Sänkningen genomförs genom höjda grundavdrag med , och . har regler om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra s.k. nyckelpersoner, vid tillfälligt arbete i . Vi anser att skattelättnader för vissa grupper inte ska få förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. I och med det är hela syftet med expertskatten borta. Vi föreslår därför att reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner tas bort . Vi tror inte att skattereduktionen för hushållstjänster påtagligt kommer att öka antalet jobb eller minska skatteundandragande. Det är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män. har få visat intresse för reformen. Vi vill slopa denna skattereduktion. Skattereduktionen för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs eftersom den slopade reduktionen och den ökade avgiftsfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen har lett till att många avstår från att tillhöra a-kassa eller att vara fackföreningsanslutna. Vi vill stimulera fler att använda cykel. Därför föreslår vi ett cykelavdrag. Det innebär att en arbetsgivare slipper betala arbetsgivaravgifter om man köper en cykel till den anställda för maximalt . påförs den anställda ingen förmånsskatt. Syftet är att stimulera till mer miljövänligt resande och ge incitament att ta cykeln till jobbet. står bakom regeringens förslag att ta bort förmånsskatten på lånedatorer men anser att det är viktigt att man tar hänsyn till redan ingångna avtal när reformen fasas ut. Vi menar att det är viktigt med en förändring av reglerna om avdrag vid dubbel bosättning för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden men också för att ge människor möjlighet att i större utsträckning bo kvar i utflyttningsbygder. Vi föreslår därför att dagens tidsgränser på tre respektive förlängs och tas bort helt. Förändringen bör ske med början . Vi avvisar förslaget om slopad särskild löneskatt för personer födda . Syftet med förslaget var att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och anställa äldre arbetskraft. Denna möjlighet kommer dock inte alla till del. Människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter orkar sällan arbeta fram till dagens pensionsålder varför förslaget i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper äldre. Vi tar också bort den nuvarande möjligheten till nedsättning av särskild löneskatt. Förslaget om jämställdhetsbonus avvisas eftersom det befäster idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga.