yttr · GU05EUN1y · 2007-01-01 00:00:00 — REGERINGENS SKRIVELSE 2006/07:EUN1y 16.42 2006/07:EUN1y REGERINGENS SKRIVELSE 16.42 Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2006/07:85) Till utrikesutskottet har beslutat att ge tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2006/07:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen . behandlar i detta yttrande liksom i tidigare yttranden dels vissa övergripande frågor som gäller skrivelsens innehåll och regeringens samråd med , dels vissa av de frågor som redovisas i skrivelsen och som nämnden velat särskilt uppmärksamma. Regeringens skrivelse I skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionen behandlas Europeiska unionens övergripande utveckling (del 1), unionens förbindelser med omvärlden (del 2), ekonomiska och finansiella frågor (del 3) samt rättsliga och inrikes frågor (del 4). Vidare behandlas unionens övriga politikområden (delarna 510). Slutligen redogörs för unionens institutioner m.m. (del 11). I bilagor redogörs också för mål och domar avgjorda av och förstainstansrätt samt för pågående s.k. överträdelseärenden rörande . Vidare finns en bilaga i vilken det redogörs för beslut i Europeiska unionens råd som inte stött och en bilaga med ordförklaringar kring beslutsfattandet samt ett sakregister. EU-NäMNDEN 2006/07:EUN1y 2006/07:EUN1y EU-NäMNDEN Allmänna synpunkter på innehållet i skrivelsen Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Enligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen till lämna en skrivelse med berättelse över verksamheten i Europeiska unionen. Regeringen skall dessutom redovisa sitt agerande i EU för . Den första skrivelsen lämnades , och detta är således den tolfte skrivelsen som lämnas till . bereddes tillfälle att yttra sig över skrivelsen och har därefter yttrat sig över varje års skrivelse. Också kan det konstateras att skrivelsens utformning och innehåll utgör en värdefull översikt över EU:s hela verksamhet liksom en redogörelse för hur regeringen har agerat i EU. Den utgör därmed ett verktyg som underlättar för att utöva sin kontrollmakt. Viktiga sakfrågor på rådets dagordning som tas upp i skrivelsen har behandlats av . Flera av de frågor som behandlas i skrivelsen är aktuella framöver, vilket medför att skrivelsen också är ett viktigt redskap i löpande arbete med EU-frågorna. kan konstatera att det inte framgår av skrivelsen i vad mån regeringsskiftet medfört någon ändring av politik på EU:s olika sakområden. Allmänt anser att årets skrivelse innehåller en bra och lättillgänglig beskrivning av verksamheten i Europeiska unionen . En välkommen nyhet är att alla kapitel inleds med en ruta som innehåller en sammanfattning av vilken framgår bl.a. insatser och hållning. Nämnden framhöll i förra årets yttrande över skrivelsen att i de fall det i texten redovisas ställningstaganden i specifika ärenden bör det i större utsträckning göras åtskillnad mellan regeringens uppfattning och position. Det kan t.ex. gälla hänvisning till faktapromemorior där regeringens position på ett tidigt stadium redovisas som position trots att den inte hunnits förankras i , varför man ännu inte kan tala om position. har också tidigare framhållit att det kan vara intressant att veta i vilken sammansättning och rådet hanterar en fråga. I de flesta fall framgår det av sammanhanget vilka ministrar som är berörda men ibland är det oklart. I årets skrivelse tycks rådssammansättning liksom tidpunkt anges på flera ställen men det förefaller inte ha skett genomgående, särskilt inte vad gäller de ministerråd som behandlar ett flertal olika sakområden (t.ex. konkurrenskraftsrådet och rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvårds- samt konsumentfrågor, det s.k. ). noterar att det även i årets skrivelse finns en samlad redovisning av beslut i rådet som inte stött (bilaga 5) och välkomnar att det numera finns uppgifter om vilket rådsmöte som avses och när detta har ägt rum. skulle dock gärna se att det framgick tydligare av bilagans inledning att det endast rör sig om formella omröstningar och att därför mer informella ställningstaganden inte tas upp, som var fallet när på rådet för utbildning, ungdom och kultur inte ställde sig bakom rådets allmänna riktlinje i fråga om direktivet om television utan gränser (se avsnittet om utbildning, ungdom och kultur del 10). saknar i frågan om höjd avgift för Schengenvisering en hänvisning till regeringens samråd med , där regeringen fick mandatet att endast stödja beslutet om det undantog barn ; i annat fall skulle regeringen enligt mandatet rösta nej. Vidare har funnit att delar av informationen i bilagan är missvisande. Luftkvalitetsdirektivet redovisas under rubriken nej-röster. Det framgår dock av texten att lagt ned rösten och lämnat en röstförklaring, vilket bekräftas av protokollet från rådets (miljö) möte . Det var också det mandat regeringen fick av (se avsnittet om miljö del 9). Det anges även att lade ned sin röst på rådet för transport, telekommunikation och energi i frågan om det s.k. begränsningsdirektivet rörande det svårnedbrytbara ämnet PFOS. Av protokollet från rådets möte och notering i en s.k. A-punktslista (en A-punkt föranleder ingen diskussion i rådet) från vecka 2006 framgår emellertid att accepterade kommissionens kompromissförslag, men lämnade en kritisk röstförklaring i rådet. anser att det vore värdefullt om det fanns uppgifter i skrivelsen om de röstförklaringar regeringen avgett i rådet när regeringen lagt ned rösten eller varit emot ett beslut i rådet. Denna hänvisning saknas bl.a. för en GMO-fråga, som togs upp i rådet för jordbruksfrågor , där regeringen lämnade en röstförklaring i samband med att den lade ned sin röst. En välkommen nyhet är att det i årsboken (bilaga 6) intagits ordförklaringar kring beslutsfattandet. Det hade dock varit önskvärt om bilagan också tog upp olika typer av beslut inom andra och tredje pelaren. En annan positiv nyhet är att årsboken nu försetts med ett sakregister, vilket underlättar användningen avsevärt. I skrivelsen nämns inte två institutionella frågor som har betydelse för nationella parlament, nämligen kommissionens nya konsultationsförfarande och riktlinjerna för översättning av kommissionens dokument. kommenterar dock dessa frågor nedan under rubriken (avsnitten 47.2 och 47.9). Den övergripande utvecklingen i Europeiska unionen (del 1) I kapitlet redogörs övergripande för det svenska EU-samarbetet, , utvidgningen, reflektionsperioden och det konstitutionella fördraget, EU:s budgetram 20072013, Lissabonstrategin samt för halvtidsöversynen av programmet för genomförande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Flera av frågorna återkommer också i skrivelsens delavsnitt på de olika sakområdena. kan konstatera att EU-samarbetet i allt högre grad kännetecknas av sektorsövergripande strategier, handlingsprogram och planer i syfte att nå större samstämmighet på olika politikområden som griper in i varandra. Sådana strategier, program och planer antas av rådet för att sedan på områden där detta är möjligt och lämpligt följas upp av konkreta lagstiftningsärenden på respektive politikområde. har i sin verksamhet fortlöpande behandlat sådana sektorsövergripande frågor, liksom efterföljande lagstiftningsärenden. har , under bred politisk enighet, ägnat stor uppmärksamhet åt den fortsatta utvidgningen av unionen. , särskilt inför Europeiska rådets möten, har diskuterat förslaget från vissa medlemsländer om att EU:s integrationskapacitet eller absorptionskapacitet skall utgöra ett nytt medlemskapskriterium. I har rått samsyn kring ståndpunkten att en sådan kapacitet måste beaktas i anslutningsprocessen men att det inte får användas som en förevändning för att sätta upp nya villkor och hinder för denna process. I fråga om och framhålls i skrivelsen att har valt att inte införa några särskilda övergångsregler för arbetskraft från och . Beträffande skrivelsens redogörelse för reflektionsperioden och det konstitutionella fördraget har behandlat denna fråga dels inför det informella utrikesministermötet , dels inför Europeiska rådets möte . Under Europeiska rådets möte hade telefonkontakt med den dåvarande svenske utrikesministern om utkastet till ordförandeskapets slutsatser om bl.a. den fortsatta behandlingen av det konstitutionella fördraget. De två spår som det redogörs för i skrivelsen, nämligen att utnyttja de möjligheter befintliga fördrag erbjuder samt att en rapport skulle läggas fram för , diskuterades i detalj i . genomförde i samarbete med ett seminarium med rubriken reflekterat klart? I skrivelsen nämns också att en politisk förklaring skall antas i för att högtidlighålla 50-årsdagen av undertecknandet av Romfördragen. har informerats om de olika element som ingår i den s.k. Berlindeklarationen som proklamerades . EU:s budgetram 20072013 beskrivs i skrivelsen. Det formella beslutet fattades men hade behandlats av . Som nämns i yttrande över förra årets skrivelse gav en majoritet i regeringen mandat att acceptera det framförhandlade paketet men var kritisk emot den s.k. globaliseringsfonden som inte nämns i årets skrivelse. har stött regeringens inställning att hålla fast vid Europeiska rådets ramar för budgetplanen 20072013 och att prioritera strikta kriterier för användningen av globaliseringsfonden. har i förberedande samtal med företrädare för regeringen också diskuterat den översyn av EU:s budget som enligt budgetöverenskommelsen skall ske 20082009. Lissabonstrategin har behandlats av ett flertal gånger , bl.a. inför Europeiska rådets vårtoppmöte. Regeringen fick stöd bl.a. för att framhålla ett tydligt integrerat jämställdhetsperspektiv, energieffektivitet, frihandel och budgetdisciplin samt en konkurrenskraftig energimarknad och miljömässig hållbarhet. Grundläggande i den svenska ståndpunkten är att energipolitiken på EU-nivå inte skall påverka medlemsstaternas behörighet att själva bestämma om vilket energislag de väljer att satsa på. Energifrågorna och den externa dimensionen av energipolitiken har stått i fokus . har regeringen valt att fokusera på de ekonomiska delarna av Lissabonstrategin, vilket en majoritet i har stött. En viktig fråga har också varit innovationsfrågorna och förslaget om ett europeiskt teknologiskt institut (, se avsnittet om konkurrenskraftsfrågorna del 6). En stor fråga har också varit EU:s nya strategi för hållbar utveckling. Slutligen behandlas i denna del av skrivelsen arbetet med att åstadkomma ett område för frihet, säkerhet och rättvisa det s.k. Haagprogrammet. En halvtidsöversyn av detta program har ägt rum och har framför allt gällt ett effektivare beslutsfattande på det s.k. tredjepelarområdet. I denna fråga har stött regeringens inställning att en övergång till majoritetsbeslut bör göras genom en fördragsändring men att det redan nu går att effektivisera rådets arbetsformer. Vidare nämns i skrivelsen den strategi för yttre förbindelser i rättsliga och inrikes frågor som rådet antog och vars syfte var att öka effektiviteten och samstämmigheten i de yttre förbindelserna inom och mellan olika politikområden inom EU. har fortlöpande informerats om denna strategi. EU:s förbindelser med omvärlden (del 2) Under denna rubrik behandlas i skrivelsen huvudsakligen frågor som berör regeringens samråd med inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och handelspolitiken. Rådet, och därmed , har kontinuerligt följt utvecklingen i olika länder och organisationer. Utöver regeringens sedvanliga samråd med nämnden inför rådet för Allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) ägde även ett skriftligt samråd rum inför extrainsatta möte med anledning av den då upptrappade konflikten mellan och . Som framhålls i skrivelsen (avsnitt 8.9) har EU använt alltmer s.k. riktade sanktioner som ett utrikespolitiskt instrument för att påverka regimer i tredjeländer. har EU genomfört FN-sanktioner, infört självständiga sanktioner eller förstärkt, förlängt eller moderniserat de befintliga sanktionerna mot bl.a. , , , , , , , , och . Skriftligt samråd med regeringen har ägt rum kontinuerligt när dessa sanktioner har aktualiserats. Som anges i skrivelsen (avsnitt 8.10) har EU tagit ett stort antal initiativ för att förstärka EU:s förmåga att hantera konsekvenserna av de naturkatastrofer och terroristattacker som inträffat . Det är medlemsstaterna som ansvarar för hanteringen av nödsituationer på sitt territorium eller för bistånd till sina medborgare utomlands. Europeiska unionen kan dock i en anda av aktiv solidaritet spela en roll genom att samordna en politisk åtgärd och genom att hjälpa till att organisera och samordna tillgängliga resurser, om unionen ombeds att göra detta. Frågan om skydd och beredskap inom ramen för gemenskapsmekanismen för räddningstjänst tas också upp i skrivelsen (avsnitt 21). Hur denna mekanism förhåller sig till kris och katastrofberedskapen på utrikes- och säkerhetspolitikens område förefaller oklart. efterlyser därför förtydliganden om hur frågorna om katastrofberedskap och räddningstjänst samordnas inom EU. Europeiska utvecklingsfonden () är den fond som finansierar utvecklingssamarbetet under (samarbetet med , och ). I skrivelsen anges att fattade beslut om att en tionde europeisk utvecklingsfond () skall skapas och att denna liksom tidigare fonder skall placeras utanför den reguljära EU-budgeten. I skrivelsen anges vidare att rådet (eg. medlemsstaterna församlade i rådet) undertecknade ett EU-internt avtal där inrättas. Av avtalet framgår bl.a. att rådet skall anta en genomförandeförordning och att beslut om avtalet togs . När det gäller undertecknandet av det EU-interna avtalet har informerats om detta. Beträffande kommissionens förslag rörande genomförandeförordningen kan konstatera att denna inte har, som anges i skrivelsen, beslutats . Förordningen väntas behandlas av rådet . Ekonomiska och finansiella frågor (del 3) I skrivelsen under denna del redogörs för bl.a. miniminivåer för punktskatter på alkohol (avsnitt 13.3). Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsuppräkning av minimiskattera på alkohol inom EU . Förslaget avser öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). En enig gav sitt fulla stöd för att acceptera förslaget om att höja minimiskatterna och framhöll att utifrån ett folkhälsoperspektiv skulle förhandla om en skattesats även för vin, en fortlöpande inflationsuppräkning och för att reglerna blir så tydliga som möjligt. har också fortlöpande behandlat bl.a. en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, en ny strategi för den finansiella tjänstesektorn, åtgärder mot skattebedrägeri, budgetens inkomster (s.k. egna medel) samt uppföljning av Lissabonstrategin. Samtliga dessa frågor kommer att fortsatt diskuteras . Rättsliga och inrikes frågor (del 4) I detta avsnitt redogörs för grundläggande rättigheter, civilrättsligt och straffrättsligt samarbete och tullsamarbete, visering, asyl och invandring samt samarbete om skydd och beredskap (räddningstjänst). Regeringen har informerat och samrått med om viktigare frågor som behandlats av rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF). Beträffande programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap (avsnitt 17.2) som är en del av ramprogrammet Grundläggande rättigheter och rättvisa kan konstatera att denna fråga stod på rådets dagordning . Det förstnämnda programmet avsågs att behandlas som A-punkt i rådet för rättsliga och inrikes frågor, men behandlades som A-punkt senare i rådet för jordbruk och fiske, då en s.k. allmän inriktning beslutades. har visserligen haft tillgång till skriftligt underlag i frågan inför möte och behandlat en del av frågan i samband med programmet (Kamp mot våld) inför det s.k. , men det är inte tillfredsställande att viktiga finansieringsprogram behandlas av rådet som enbart A-punkter. skulle därför gärna se att regeringen inte medverkar till att sådana frågor förs upp på rådets dagordning som A-punkter. Programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap har samband med två övriga ramprogram på området för rättsliga och inrikes frågor, nämligen programmet för Solidaritet och hantering av migrationsströmmar (se avsnitt 20.1.2) samt programmet för Säkerhet och skydd av friheter (som inte nämns i skrivelsen). Det sistnämnda programmet och programmet för Grundläggande rättigheter och rättvisa ingår i frågan om nya finansieringsramar för perioden 20072013. efterlyser en samlad redogörelse för dessa ramprogram och dess underprogram, hur de skall finansieras och hur de förhåller sig till EU:s långtidsbudget för 20072013. I skrivelsen redogörs för arbetet med för grundläggande rättigheter, och det framhålls särskilt att har agerat för att byrån skall få mandat att verka inom ramen för EU:s polisiära och straffrättsliga arbete. fick regeringen emellertid stöd för att ställa sig bakom en kompromiss som i denna del innebär att byrån inte får ett sådant mandat men att medlemsstaterna frivilligt kan använda byråns expertis också när det gäller de polisiära och straffrättsliga frågorna. När det gäller samarbetet mellan och EU på bl.a. demokratiområdet och det demokratiforum som nämns i skrivelsen och som förbereder, kan nämnas att detta forum skall inledas i . I skrivelsen redogörs för innehållet i direktivet om lagring av trafikdata (avsnitt 19.2.1) och genomförandet av detta. Direktivet, som initierats av bl.a. den , har medfört omfattande diskussioner i . behandlade rådets och överenskommelse om direktivet och fick då information om att direktivets tillämpningsområde skall utvärderas regelbundet och att regeringen hade begärt möjlighet till en förlängd genomförandetid. Frågan om viseringsavgifter har, som nämnts, behandlats av . Förutsättningen för att kunde stödja ett beslut att höja avgifterna för Schengenviseringar var enligt mandat till regeringen att också barn inkluderades bland de grupper som undantas från avgifterna. På området för skydd och beredskap har behandlat det förslag om EU-finansiering av räddningstjänstinsatser som tas upp i skrivelsen. Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård, (del 5) I skrivelsen under denna del redogörs för bl.a. tillväxt och sysselsättning, arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor, jämställdhet, folkhälsa samt hälso- och sjukvårdsfrågor. Det kan konstateras att regeringen har samrått med vad gäller frågor som har aktualiserats inom området. Ett flertal frågor har behandlats av under förhandlingarnas gång i rådet. Vissa frågor har också givit upphov till mer omfattande diskussioner, såsom översynen av direktivet om arbetstidens förläggning (avsnitt 23.2.1). Vid vårtoppmötet om Lissabonstrategin antogs den jämställdhetspakt som tidigare presenterats på svenskt initiativ vid det informella toppmötet (avsnitt 24.2). Beträffande grönboken om arbetsrätt (avsnitt 23.1.3) informerades . Frågan kommer att sträcka sig över flera ordförandeskap. Konkurrenskraftsfrågor (del 6) Under avsnittet konstateras att frågor om den inre marknaden, inklusive fri rörlighet, immaterialrätt, näringspolitik och konsumentpolitik, redovisas. Dessutom redogörs i avsnittet för frågor om turism, innovation och forskning, regional- och strukturfrågor samt skogspolitik. har bl.a. det s.k. tjänstedirektivet diskuterats mer omfattande i , dels inför rådsmöten om konkurrensfrågor, dels inför Europeiska rådets möten. En annan fråga som har behandlats i är, som framgått ovan, inrättandet av ett europeiskt tekniskt institut (). Förslaget från kommissionen presenterades och ett antagande förväntas . När det gäller handlingsplanen för skog har regeringen fått stöd i om att skogspolitik framför allt bör vara en nationell fråga. Skriftliga kommentarer har överlämnats från regeringen till kommissionen om förtydliganden i genomförandet. Transporter, elektroniska kommunikationer och energi (del 7) I skrivelsen ges en utförlig redovisning av arbetet med ett samlat grepp på energipolitikens tre ben, dvs. försörjningstrygghet, hållbarhet och konkurrenskraft (avsnitt 38). diskuterades bl.a. en ny energipolitik som ett inspel till Europeiska rådets möte. I skrivelsen nämns att har prioriterat energieffektiviseringsåtgärder, aktivt prioriterat frågan om bioenergi och varit drivande i fråga om liberaliseringen av energimarknaderna. Energifrågorna har fått, som framgått, stor aktualitet och diskuterats ingående i , både inför rådets möten och inför Europeiska rådets möte . I skrivelsen redogörs också för transeuropeiska nät för energi (avsnitt 38.4.1), en fråga som fått stor uppmärksamhet . Bakgrunden är den planerade tysk-ryska gasledningen som ingår som ett projekt av europeiskt intresse i de av rådet och antagna riktlinjerna för sådana nät. Regeringen har samrått med inför besluten om allmän riktlinje och politisk överenskommelse . Det huvudsakliga syftet med de nya riktlinjerna var att integrera de nya medlemsländerna i samarbetet. Det slutliga beslutet , som med vissa ändringar bekräftade de tidigare överenskommelserna, antogs av rådet (konkurrenskraft) som en s.k. A-punkt. Jordbruk och fiske och livsmedel (del 8) Förslaget om en ny förordning för ekologiska produkter har behandlats av rådet. Rådet enades om en allmän inriktning . Diskussioner i har bl.a. gällt märkning och import av ekologiska produkter. Vidare har diskuterat kommande reformeringar av marknadsordningarna för vin, frukt och grönsaker. röstade nej till förslaget om en reformering av marknadsordningen för bananer, vilket föregåtts av flera diskussioner i . lämnade även en röstförklaring i samband med omröstningen i rådet. Frågor om landsbygdsutveckling har diskuterats och tre olika förordningar har antagits. När det gäller fiskenäringen antogs en politisk överenskommelse om torskkvoter för för . Miljö (del 9) Regeringen har samrått med i de frågor som stått på dagordningen inför miljörådets möten, både vad gäller övergripande frågor och enskilda rättsakter. Frågor av övergripande karaktär har varit t.ex. Lissabonstrategin och hållbar utveckling (avsnitten 43.2.1 och 43.2.2). Inför miljörådets möten har längre diskussioner bl.a. förts om GMO. Regeringen fick stöd att lägga ned sin röst och ange en röstförklaring inför antagandet av nytt luftkvalitéetsdirektiv. Utbildning, ungdom och kultur (del 10) Under denna rubrik behandlas i skrivelsen frågor rörande utbildning, ungdom och kultur. Regeringen har informerat och samrått om de frågor som stått på dagordningarna. Förslaget till ett nytt TV-direktiv har diskuterats (se även avsnittet om Allmänna synpunkter på innehållet i skrivelsen). Inför rådets antagande av en allmän riktlinje skedde en votering i . En majoritet av ledamöterna stödde då regeringens ståndpunkt, nämligen att inte stå bakom den kompromiss som förelåg inför rådets möte. EU:s institutioner m.m. (del 11) I avsnittet redogörs, liksom i tidigare års skrivelser, för institutionernas och olika organs verksamhet samt för öppenhet och insyn, personalpolitik i EU:s institutioner samt svenska språket och regelförenkling. I årets skrivelse finns också ett avsnitt om EU-språkvårdens utveckling. Som redogörs också för mål i och förstainstansrätt samt för pågående överträdelseärenden. Europeiska unionens råd (avsnitt 47.1) Öppenheten och språkanvändningen i rådsarbetet beskrivs i detta avsnitt. Öppenheten tas också upp i skrivelsen i samband med redogörelsen för Europeiska rådets möte (avsnitt 2). välkomnar att rådet ökat öppenheten beträffande rådets möten. Sedan ändringar i riksdagsordningen trätt i kraft har , liksom utskotten, möjlighet att bestämma att sammanträden skall vara helt eller delvis offentliga. anser att det är viktigt att nämndens sammanträden kan vara offentliga så långt det är möjligt. Beträffande språkanvändningen i rådsarbetet sägs i skrivelsen att har förespråkat en allmänt minskad användning av tolkning.