yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — För bilar med den koldioxidbaserade fordonsskatten uppnås detta om bränslefaktorn justeras så att miljö- och bränslefaktorn sätts ned till 3,3. För bilar som blir skattepliktiga fr.o.m. innebär ett lägre miljötillägg att miljö- och bränslefaktorn bör sättas ned ytterligare till 3,15. Förslaget till sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar finns i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion Fi269 yrkande 18 (delvis) av m.fl. förespråkas att fordonsskatten för dieselfordon sänks även 2009 och 2010 som skatten på dieselbränsle höjs. I motionens yrkande 20 anförs att fordonsskatten bör sänkas för dem som lever i glesbygd. Slutligen begärs i motionens yrkande 25 att den koldioxidbaserade fordonsskatt som infördes bör göras ännu mer miljöinriktad genom att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten höjs per gram koldioxid. Som framgått ovan anser utskottet att en miljöstyrning av bränsleförbrukningen inom trafiksektorn via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten, eftersom fordonsskatten är oberoende av körsträckan. En utgångspunkt för uttaget av fordonsskatt är att den sammanlagda skattebelastningen ska vara lika stor oavsett vilket drivmedel som används. Eftersom en höjning av energiskatten på diesel med per liter är planerad , utan någon motsvarande höjning av energiskatten på bensin, anser utskottet i likhet med regeringen att skillnaden i fordonsskatt mellan bensin- och dieseldrivna personbilar bör minskas i motsvarande mån. Utskottet anser att de av regeringen planerade sänkningarna av både den viktbaserade och den koldioxidbaserade fordonsskatten för dieseldrivna personbilar är väl avvägda. Utskottet kommer att återkomma till frågan när proposition 2007/08:11 behandlas. Utskottet avstyrker med det sagda motion Fi269 yrkande 18 i denna del. Utskottet vidhåller att det system för fordonsskatt som gäller stimulerar till att välja bränsleeffektiva fordon, att skatten därmed bidrar till att uppfylla de klimatpolitiska målen och att den är konstruerad på så sätt att det koldioxidbaserade systemet med tiden kommer att omfatta en allt större andel av personbilsparken. Utskottet anser därmed inte att det är påkallat att initiera ändringar av det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet och avstyrker motion Fi269 yrkande 25. Även motionens yrkande 20 om det s.k. glesbygdsavdraget i fordonsbeskattningen avstyrks eftersom avdraget innebär att vissa medborgare och företag med ökade kostnader till följd av långa transportavstånd får en skattesubvention. Utskottet anser inte att det är motiverat att införa ytterligare en skattesubvention för den aktuella gruppen. Höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och bussar Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att fordonsskatten för de flesta lätta lastbilar och bussar bör höjas . Fordonsskatten för de flesta lätta lastbilar och bussar bör enligt regeringen höjas fr.o.m. . Regeringen anför bl.a. att fordonsskatten för lätta lastbilar och bussar är lägre än för jämförbara personbilar. Skillnaden i skattenivå är särskilt tydlig mellan dieseldrivna lastbilar och dieseldrivna personbilar och har lett till att dieseldrivna personbilar byggs om och registreras som lastbilar. Den lägre skattenivån kan dessutom ifrågasättas ur ett miljöperspektiv, eftersom dessa bilar inte har lika strikta utsläppskrav som personbilar. Skattehöjningen bör begränsas i de lägsta viktklasserna och jämställas med fordonsskatten för personbilar Det aktuella ändringsförslaget finns i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . Utskottet har ingen invändning mot den planerade höjningen av fordonskatten för de flesta lätta lastbilar och bussar utan delar regeringens bedömning. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att införa en registreringsskatt för fordon. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). I motion Fi269 yrkande 21 av m.fl. föreslås att det införs en registreringsskatt för fordon fr.o.m. . Syftet med skatten skulle vara att tydliggöra livscykelkostnaden som köp av mer miljövänliga alternativ skulle uppmuntras. anför i motion Fi278 av m.fl. att det för att öka bränsleeffektiviteten i bilparken bör införas en koldioxidrelaterad registreringsskatt på fordon. Skatten kan baseras på såväl koldioxidutsläpp som förbränningsmotoreffekt samt utgå med maximalt per fordon. Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om beskattning av personbilar (KOM[2005] 261). I förslaget anförs bl.a. att uttag av registreringsskatt inte längre ska vara tillåtet och att de medlemsstater som tar ut registreringsskatt successivt ska avveckla skatten. Förslaget har diskuterats vid möten i rådsarbetsgrupper både under det tyska ordförandeskapet och under det portugisiska ordförandeskapet. I det senaste förslaget från det portugisiska ordförandeskapet har den del av förslaget som avser avveckling av registreringsskatter tagits bort, medan de regler som avser koldioxidrelatering av fordonsskatt och registreringsskatt är avsedda att vara mer flexibla. Såvitt utskottet erfarit är flera medlemsstater fortfarande kritiska mot gemensamma regler för bl.a. registreringsskatt. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om att utreda möjligheterna att återinföra en registreringsskatt i (bet. 2006/07:SkU12 s. 23). Genom arbetet på EU-nivå är frågan om registreringsskatt ändå aktuell för regeringen. Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om att avskaffa avdragsrätten för trängselskatt. Jämför avvikande mening 3 (mp). I motion Fi278 yrkande 21 av m.fl. (mp) anförs att trängselskatten, som infördes tack vare , har visat sig mycket framgångsrik. Biltrafiken har minskat, vilket lett till lägre koldioxidutsläpp, ökad trafiksäkerhet, bättre framkomlighet och minskade kostnader för näringslivet. Den miljöstyrande effekten av trängselskatten har dock blivit mindre än vad det var tänkt eftersom skatten gjorts avdragsgill. anser därför att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som innebär att möjligheten att dra av trängselskatten avskaffas. beslutade att införa trängselskatt i fr.o.m. (prop. 2006/07:109, bet. 2006/07:SkU19, rskr. 2006/07:212). Utskottet erinrade i det ärendet bl.a. om att huvudregeln i inkomstskattelagen (1999:1227) är att avdrag ska medges för utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster. Utskottet ansåg därmed att trängselskatten ska vara avdragsgill såväl i näringsverksamhet som i tjänst, dvs. vid tjänsteresor och arbetsresor, vilket också beslutade. Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om att regeringen ska utreda och återkomma med lagförslag om kilometerskatt. Jämför avvikande mening 3 (mp). I propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160) gjorde regeringen bedömningen att en kilometerskatt för tunga lastbilar kan bidra till en hållbar utveckling, bl.a. genom att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålen. () och () har haft regeringens uppdrag att analysera konsekvenserna av en svensk kilometerskatt. och lämnade rapporten för lastbilar Effekter på näringar och regioner till regeringen. anför i motion Fi278 yrkande 20 av m.fl. att ska begära att regeringen utreder och återkommer med lagförslag om en avståndsbaserad kilometerskatt på lastbilar . I snitt bör skatten vara per mil, och den bör differentieras eller återföras på ett sådant sätt att konkurrensen inte snedvrids för företag i norra . Utskottet anser alltjämt att det svenska näringslivets tillgänglighet till och konkurrenskraft på den globala marknaden i hög grad är relaterad till ett väl fungerande transportsystem (bet. 2006/07:SkU12 s. 25). De miljömässiga effekterna av ett kilometerskattesystem måste därför analyseras i relation till framför allt de nordliga regionernas konkurrenskraft och näringsliv. Utskottet har erfarit att regeringen uppdragit åt att, i samarbete med ITPS, komplettera den tidigare rapporten och återkomma till regeringen . Frågan om kilometerskatt är således under beredning, och det finns enligt utskottet ingen anledning att föregripa det arbete som pågår. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Sänkt energiskatt på el i norra Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den lägre energiskattesatsen på el, som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , bör sänkas med per kWh. Regeringen gör bedömningen att den lägre energiskattesatsen på el, som gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , bör sänkas med per kWh fr.o.m. . Skattesänkningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . Skattesatsen för el i hushålls- och servicesektorerna i norra är per kWh jämfört med per kWh i . Den regionala differentieringen har godkänts av ministerrådet och kommissionen och gäller t.o.m. utgången av 2011. Kommissionen har godkänt en ytterligare skattesänkning med per kWh i norra (N 187/2007, EUT C 173, 26.7.2007, s. 1). Utskottet delar regeringens bedömning om ytterligare sänkning av energiskatten på el för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att sänka avdraget för energiskatt på el som producerats med landbaserad vindkraft per kWh och med havsbaserad vindkraft per kWh fr.o.m. . Vid behandlingen av statsbudget ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar på energi- och miljöskatteområdet (yttr. 2006/07:SkU1y, rskr. 2006/07:9). Det innebär att den avtrappning av miljöbonusen för vindkraftverk som påbörjades fortsätter. För landbaserad vindkraft sänktes avdraget fr.o.m. per kWh, och för havsbaserad vindkraft sänktes avdraget per kWh. Avtrappningen har godkänts vid kommissionens statsstödsgranskning (EUT C223, 10.9.2005, s. 3). Avtrappningen ska upphöra vid utgången av 2009. Regeringen föreslår att den inledda avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk fortsätter. För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh, och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § energiskattelagen och föreslås träda i kraft . Utskottet har inget att erinra mot att avtrappningen av vindkraftens miljöbonus fortsätter i enlighet med kommissionens godkännande och tillstyrker således regeringens förslag. Höjd effektskatt på kärnkraft Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer bör höjas till per megawatt och månad. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att de prishöjningar som uppkommer genom marginalkostnadsprissättning via beskattning ska återföras till konsumenterna. Jämför avvikande mening 2 (v). Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer (s.k. kärnkraftsskatt) bör enligt regeringen höjas till per megawatt och månad fr.o.m. . Regeringen anför bl.a. att senare års ökande elpris inte har motsvarats av ökade produktionskostnader inom kärnkraften. Systemet med handel med utsläppsrätter har också bidragit till höjda elpriser och har därmed ökat företagens vinster. De bränslen som används för marginalproduktion av el är som regel av fossilt ursprung och därmed belastade med kostnader för utsläppsrätter. Genom en höjd kärnkraftsskatt beskattas dessa extravinster. Höjningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion N377 yrkande 3 (delvis) av m.fl. (v) anförs att utsläppshandel har medfört att elpriserna höjts genom marginalkostnadsprissättning av företagen, baserad på kolkraftverk på kontinenten. Det gäller huvudsakligen el som producerats vid kärn- och vattenkraftverk. Motionärerna anser att prishöjningen som uppkommer genom denna prissättning inte ska gå till företagen utan ska skattas bort och återföras till konsumenterna. Den av regeringen aviserade skattehöjningen är enligt motionärerna ett steg i rätt riktning, men den räcker inte. Den av regeringen planerade skattehöjningen innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från kärnkraft. De ökande kostnaderna beräknas enligt regeringen uppgå till i genomsitt per kWh. Utskottet delar uppfattningen att det är lämpligt att beskatta de extravinster som uppkommer hos kärnkraftsproducenterna till följd av s.k. marginalkostnadsprissättning inom elproduktionen och finner skattehöjningen väl avvägd. Utskottet är inte berett att föreslå att prishöjningen ska återföras till konsumenterna, såsom förordas i motionen. Motionsyrkandet avstyrks därmed i denna del. Höjd fastighetsskatt för vattenkraftverk Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att fastighetsskatten för vindkraftverk bör höjas från till och avstyrker motionsyrkandet. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att de prishöjningar som uppkommer genom marginalkostnadsprissättning via beskattning ska återföras till konsumenterna. Jämför avvikande mening 2 (v). Fastighetsskatten för vattenkraftverk bör enligt regeringen höjas från till . Tillsammans med den tillfälliga höjningen av skatten under taxeringsåren 20072011 kommer skatten därmed att uppgå till . Höjningen bör enligt regeringen träda i kraft . Regeringen anför bl.a. att senare års ökande elpris inte har motsvarats av ökade produktionskostnader inom vattenkraften. Systemet för handel med utsläppsrätter har också bidragit till höjda elpriser och har därmed ökat företagens vinster. De bränslen som används för marginalproduktion av el är som regel av fossilt ursprung och därmed belastade med kostnader för utsläppsrätter. Genom en höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk beskattas dessa extravinster. Skattehöjningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion N377 yrkande 3 (delvis) av m.fl. (v) anförs bl.a. att utsläppshandel har medfört att elpriserna höjts genom marginalkostnadsprissättning av företagen, baserad på kolkraftverk på kontinenten. Det gäller huvudsakligen el som producerats vid kärn- och vattenkraftverk. Motionärerna anser att prishöjningen som uppkommer genom denna prissättning inte ska gå till företagen utan ska skattas bort och återföras till konsumenterna. Den av regeringen aviserade skattehöjningen är enligt motionärerna ett steg i rätt riktning, men den räcker inte. Den planerade skattehöjningen innebär högre fasta kostnader för producenterna av el från vattenkraft. De ökande kostnaderna beräknas enligt regeringen uppgå till i genomsitt per kWh. Liksom när det gäller produktion av el från kärnkraft delar utskottet regeringens uppfattning att det är lämpligt att beskatta de extravinster som uppkommer hos vattenkraftproducenterna till följd av s.k. marginalkostnadsprissättning inom elproduktionen och finner höjningen väl avvägd. Utskottet är inte heller när det gäller priset på el från vattenkraft berett att föreslå att prishöjningen ska återföras till konsumenterna, såsom förordas i motionen. Motionsyrkandet avstyrks därmed i denna del. Höjd skatt på öl och sänkt skatt på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller förändringarna av skattesatserna på öl och vin samt andra jästa drycker än vin eller öl. Kommissionen har stämt inför eftersom kommissionen anser att det svenska systemet för beskattning av vin och öl inte är förenligt med EG-rätten (mål nr C-167/05). Kommissionen hävdar att åsidosätter sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten genom att ha en alkoholbeskattning som indirekt skyddar handeln med öl, vilket huvudsakligen tillverkas i , och missgynnar vin, vilket huvudsakligen importeras från andra medlemsstater. höll förhandling i målet . Generaladvokaten föreslog i yttrande att domstolen skulle bifalla kommissionens talan. Ett slutlig avgörande från domstolen kan förväntas komma /08. Enligt regeringen bör skatten på öl höjas från till per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin samt andra jästa drycker än vin eller öl bör sänkas från till per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent. Även den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkoholvaror från ett tredje land bör justeras på motsvarande sätt som skatten på öl och vin. Ändringarna bör träda i kraft . Regeringen anför bl.a. att alkoholskatten bör justeras som ett led i finansieringen av jobbavdraget och andra skattesänkningar som regeringen avser att genomföra. Vidare anförs att det av folkhälsoskäl inte bör föreligga någon skillnad i beskattningen mellan öl respektive vin per volymprocent alkohol och liter. En mindre sänkning bör därför göras av skatten på vin. Ändringarna föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . Utskottet delar regeringens bedömning med anledning av de planerade förändringarna av skattesatserna på öl och vin samt andra jästa drycker än vin eller öl. Utskottet utgår dock ifrån att regeringen följer upp effekterna av vidtagna skatteförändringar och vid behov aktualiserar en resursförstärkning till bl.a. för ökad gränskontroll. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om att en höjning av skatten på alkoläsk bör utredas och om att en tilläggsskatt på alkoläsk bör införas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). I budgetpropositionen för anförde regeringen att den delade (S 2004:1) uppfattning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig främst till ungdomar i syfte att minska konsumtionen av sådana drycker. Regeringen gjorde, liksom utredningen, bedömningen att den ytterligare skatten sammantaget bör överstiga den nuvarande spritskatten per liter ren alkohol och betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Regeringen avsåg att återkomma till med ett lagförslag. En departementspromemoria om tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker färdigställdes . I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkande 18 av m.fl. anförs att en höjning av skatten på s.k. alkoläsk bör utredas. Motionärerna anför bl.a. att en högre skatt på alkoläsk kan minska ungdomars bruk av alkohol. I motion Fi278 yrkande 28 av m.fl. begärs att regeringen återkommer med ett lagförslag om tilläggsskatt på s.k. alkoläsk. Motionärerna anför att skatten till en början bör vara per liter dryck. I övrigt kan skatten utformas i enlighet med regeringens promemoria, vilket bl.a. innebär att skatten ska vara förenlig med EU-reglerna och att intäkterna ska användas till alkoholförebyggande åtgärder. Tilläggsskatten bör sedan utvärderas för att se om den ger önskade effekter. Utskottet har tidigare delat regeringens bedömning att det bör införas en skatt på s.k. alkoläsk (yttr. 2006/07:SkU1y s. 73). Tanken har varit att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag. Frågan om hur de beskattningsbara dryckerna ska definieras har dock visat sig oväntat komplicerad varför något förslag ännu inte har lagts fram för . Utskottet har förståelse för frågans komplexitet och är inte berett att ställa sig bakom något riksdagsinitiativ i frågan. Med det sagda avstyrker utskottet båda motionerna. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller de kommande höjningarna av tobaksskatten och slopandet av beskattningen av privatinförsel av cigaretter från . Motionsförslagen om annan fördelning av skattehöjningarna på tobak avstyrks. Den svenska tobaksskatten höjdes (prop. 2006/07:1 vol. 1 s. 159). Styckeskatten på cigaretter höjdes då med . Skatten på snus fördubblades till per kilo. Skatten på tuggtobak fördubblades till per kilo. Vid utskottets behandling av skattehöjningarna avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om skatten på snus och anförde bl.a. att skatten på snus, tuggtobak, cigarrer och cigariller har varit oförändrad sedan den 1 augusti 1997och att utskottet inte har något att invända mot att skatten höjs också för dessa produkter, även om höjningen av skatten på snus föreföll väl hög (yttr. 2006/07:SkU1y s. 72). Utskottet utgick från att regeringen skulle följa upp effekterna av skattehöjningen på snus och återkomma till om det skulle visa sig att konsumtionen styrs över från snus till de från hälsosynpunkt mycket skadliga röktobaksprodukterna. Regeringen gör bedömningen att styckeskatten på cigaretter bör höjas med från till per cigarett, att skatten på röktobak bör höjas från till per kilo och att skatten på snus bör höjas från till per kilo. Även beträffande den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobaksvaror från ett tredjeland bör motsvarande höjning av skatten på cigaretter, röktobak och snus göras. Ändringarna bör träda i kraft . Vidare bedömer regeringen att beskattningen av privatinförsel av cigaretter från bör upphöra att gälla eftersom landet har uppnått minimiskatten på cigaretter inom EU . Ändringarna bör träda i kraft men tillämpas retroaktivt fr.o.m. . Regeringen anför bl.a. att de aviserade höjningarna av tobaksskatten utgör ett led i finansieringen av jobbavdraget och andra skattesänkningar som bör genomföras. Regeringen anför också att det av folkhälsoskäl är viktigt att priset på cigaretter inte är för lågt, som hänsyn måste tas till bl.a. risken för smuggling av cigaretter. Höjningen av skatten på cigaretter beräknas enligt regeringen leda till att den totala skatten inklusive mervärdesskatt höjs med och per förpackning med 20 cigaretter i den mest sålda priskategorin. Genom den aviserade höjningen av tobaksskatten kommer skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin att uppgå till ca per kilo. Regeringen anser vidare att minimipunktskatten på cigaretter bör fastställas till och per cigarett. Regeringen anför att skatten på snus av folkhälsoskäl bör höjas något. Den planerade skattehöjningen innebär för en dosa portionssnus på och och för en dosa lössnus på och , allt inklusive mervärdesskatt. Förslag till ändringarna finns i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion Fi267 av och () anförs att det är viktigt att omfördelar regeringens förslag till höjd tobaksskatt, så att höjningen inte blir högre på snus än på cigaretter. Ytterligare kraftiga skattehöjningar på snus riskerar att skada folkhälsan i stället för att förbättra den. I motion Fi248 av och () anges att skattehöjningarna på tobak ska fördelas annorlunda. Om snusskatten höjs, måste höjningen åtminstone vara neutral i förhållande till höjningen av skatten på cigaretter och röktobak. Den inkomstminskning som därigenom uppstår för staten bör i stället tas ut på cigaretterna, särskilt lågpriscigaretterna, och röktobaken. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är skäligt att höja skatten på tobak för att finansiera jobbavdraget och andra skattesänkningar. Även folkhälsoskäl talar enligt utskottet för höjd skatt på tobak. Utskottet utgår alltjämt från att regeringen följer upp effekterna av skatteförändringarna och återkommer till om det skulle visa sig att konsumtionen styrs över från snus till de från hälsosynpunkt mycket skadliga röktobaksprodukterna. Sammantaget delar utskottet således regeringens bedömning och avstyrker därmed motionerna Fi248 och Fi267. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reklamskatten bör sänkas för vissa periodiska publikationer och avstyrker motionsförslagen om att avskaffa reklamskatten. års reklamskatteutredning föreslog i betänkandet Avskaffa reklamskatten!