yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att det aviserade förslaget ska avvisas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Den statliga fastighetsskatten på bostäder bör enligt regeringens mening avskaffas och ersättas av en fastighetsavgift. Eftersom fastighetsskatten sänkts väsentligt har en utgångspunkt för slopandet av den statliga fastighetsskatten varit att detta ska finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Den kommunala fastighetsavgiften bör sättas till per värderingsenhet för småhus, dock högst av taxeringsvärdet. Andelen småhusägare som får en fastighetsavgift lägre än beräknas uppgå till . För bostadsdelen av flerbostadshus anser regeringen att avgiften bör bestämmas till per bostadslägenhet, dock sammanlagt högst av taxeringsvärdet för bostadsdelen. Den kommunala fastighetsavgiften föreslås indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet, och de avgiftsmedel som inflyter ska tillfalla kommunerna. Enligt regeringens bedömning kommer kommunerna att få högre inkomster till följd av indexeringen och höjda taxeringsvärden. ska statsbidraget till kommunerna justeras så att själva övergången blir neutral. När fastighetsskatten ersätts med en avgift slopas också den nuvarande begränsningsregeln som i vissa fall begränsar fastighetsskatten för ett småhus med ett taxeringsvärde mellan och till av hushållets samlade inkomster. För pensionärer ska dock en motsvarande begränsningsregel finnas kvar. Frågan om hur en sådan regel ska utformas kräver enligt regeringen fortsatt beredning. Regeringen anser att kapitalvinstskatten för privatbostäder ska höjas från . Vidare förordas ett antal förändringar i systemet med uppskov med beskattningen av kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Uppskoven har ökat markant och uppgår nu till totalt . Därtill kommer att möjligheten att få uppskov med beskattningen av kapitalvinsten vid byte av bostad utvidgats till att även avse bostäder i andra stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det är därför, menar regeringen, angeläget att utforma uppskovsreglerna så att skattekrediterna minskas. Enligt regeringens bedömning bör uppskovsbelopp, till skillnad från vad som gäller , återföras när en bostad övergår till någon annan genom arv, testamente, gåva eller bodelning. Undantag föreslås för övergångar i form av arv eller testamente till make, sambo eller hemmavarande barn samt bodelning med anledning av att ett äktenskap eller samboförhållande upphör på grund av skilsmässa eller dödsfall. Det bör även införas ett tak för hur stort ett uppskovsbelopp kan bli. Ett uppskovsbelopp vid avyttring av en privatbostad som sker eller senare ska inte kunna bli större än . Det innebär exempelvis att om en skattskyldig säljer en bostad och gör en vinst på kan han eller hon få uppskov med beskattningen av högst 1,6 miljoner. Resterande belopp tas upp till beskattning. Vidare anser regeringen att metoden för beräkning av uppskovsbeloppets storlek bör ändras. Beloppet bör beräknas som kapitalvinsten minskad med skillnaden mellan priset på ursprungsbostaden och priset på ersättningsbostaden. Detta innebär att uppskovsbeloppet, jämfört med nuvarande regler, blir lägre när den förvärvade bostaden är billigare än den avyttrade. Slutligen bör uppskovsbelopp räntebeläggas med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. Vid den föreslagna kapitalvinstskatten på procent motsvarar detta en effektiv icke avdragsgill ränta på procent av den latenta skattekredit som uppskovsbeloppet innebär. Tanken är att räntebeläggningen ska gälla för alla uppskov, alltså även för uppskov som är knutna till försäljningar som skett . I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkande 9 av m.fl. (s) avvisas planerna på att ersätta den statliga fastighetsskatten med en fastighetsavgift. Motionärerna kan inte ställa sig bakom ett förslag som innebär att de största skattesänkningarna går till dem som har de exklusivaste och högst taxerade småhusen som alla andra boende får betala reformen genom att andra skatter på boendet höjs, nya skatter införs och regler som skyddar dem med lägst inkomster avskaffas. Motionärerna vill förändra fastighetsbeskattningen så att den blir rättvis, förutsägbar och rimlig. och koja ska inte beskattas lika utan ett lägre taxeringsvärde ska ge lägre skatt. Skatten ska vara förutsägbar för den enskilde fastighetsägaren och vanliga löntagare ska inte betala oproportionerligt hög skatt i förhållande till sin inkomst. I motion Fi229 av m.fl. (s) begärs att de regionalpolitiska konsekvenserna av en förändrad fastighetsbeskattning utreds. Enligt motionärerna kommer regeringens planerade omläggning av fastighetsskatten, utöver en omfördelning av resurser till förmån för en redan välbeställd grupp, att leda till att rörligheten på bostadsmarknaden och arbetsmarknaden försämras. För flertalet fastighetsägare i utpräglade glesbygdskommuner innebär regeringens förslag inte någon vinst eftersom den sänkta fastighetsskatten kommer att ätas upp av räntebelagda uppskov, höjd reavinstskatt och stigande räntor. avvisar i motion Fi269 av m.fl. (v) regeringens planerade bostadsbeskattningsreform (yrkande 11). Motionärerna är främst kritiska till att reformen kommer att ge mycket stora skattesänkningar till redan välbeställda personer. När det gäller uppskov med beskattning av kapitalvinst vid avyttring av en bostad anser motionärerna att detta system bör avskaffas. Motionärerna anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas, och de är en stabil skattebas. Boendeskatterna får dock inte ge upphov till orimliga effekter. I motionen (yrkande 13) förordas att de regler som gällde vid utgången av , med undantag för begränsningen av markvärdet, alltjämt bör gälla såvitt gäller småhus. Dock bör begränsningsregeln omfatta även fastigheter med ett taxeringsvärde som överstiger . Fastighetsskatten på flerbostadshus bör tas bort helt. Även i motion Fi278 yrkande 31 av m.fl. (mp) avvisas regeringens planer på att avskaffa den statliga fastighetsskatten. Det tak i fastighetsbeskattningen som regeringen förordar kommer att leda till att ägare av hus med mycket höga taxeringsvärden får betydligt lägre skatt medan personer som har hus med låga taxeringsvärden får betala i stort sett samma skatt som . Motionärerna förordar att fastighetsskatten på småhus sänks från till i avvaktan på en större reform av boendebeskattningen. En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att se över hela boendebeskattningen, anser motionärerna. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att den statliga fastighetsskatten är orättvis och saknar folkligt stöd och legitimitet. Den är också oförutsägbar och skapar osäkerhet kring hur hög kostnaden för boendet kommer att bli. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens planer på att avskaffa den nuvarande statliga fastighetsskatten och ersätta den med en relativt låg fastighetsavgift som ska tillfalla kommunerna. Utan en grundlagsändring är fastighetsavgiften i statsrättslig mening att betrakta som en statlig skatt i likhet med den under föregående mandatperioden beslutade trängselskatten. Det första steget i reformeringen av bostadsbeskattningen som togs genomfördes som en renodlad skattesänkning inom bostadssektorn. Mot bakgrund av de stora lättnaderna i skatteuttaget på boende och 2007 delar utskottet regeringens bedömning att det steg som planeras bör finansieras fullt ut inom bostadssektorn. Regeringen anser att den största delen av skattebortfallet vid ett slopande av fastighetsskatten ska finansieras genom den kommunala fastighetsavgiften som bör bestämmas till per värderingsenhet för småhus, dock högst av taxeringsvärdet, samt per bostadslägenhet i flerbostadshus, dock högst av taxeringsvärdet. Resterande bortfall finansieras genom att kapitalvinstskatten på privatbostäder vid försäljning höjs samt genom de ovan redovisade förändringarna i systemet med uppskov med beskattningen av kapitalvinster. Utskottet noterar att med den föreslagna avgiftens konstruktion kommer i stort sett alla fastighetsägare att få en sänkt fastighetsskatt i förhållande till de regler som gällde . Den betydande sänkning av fastighetsskatten som genomfördes direkt efter regeringsskiftet kan ses som en övergångslösning i avvaktan på den mer grundläggande förändring av boendebeskattningen som ska vidtas. Utskottet har inte något att erinra mot de avvägningar regeringen gjort när det gäller fördelningen mellan den årliga löpande beskattningen av bostäder och skatteuttaget knutet till avyttring. Genom regeringens förslag kommer den viktiga principen om skatt efter bärkraft att få genomslag vid den löpande beskattningen av fastigheter liksom likviditetsprincipen. Därmed kommer det nya systemet att kunna upplevas som mer legitimt och rättvist än den ordning som gällde före regeringsskiftet. Införandet av ett tak i avgiftsuttaget gör det också lättare att förutse hur stora kostnaderna för boendet blir. Utskottet delar således regeringens uppfattning att den statliga fastighetsskatten på bostäder ska avskaffas och avstyrker motionerna om att ska uttala sig för ett bibehållande av denna skatt. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka en förändring av fastighetsbeskattningen eller kapitalvinstbeskattningen i den riktning som motionärerna efterlyser eller att boendebeskattningen ska bli föremål för ännu en utredning. Regelverkets närmare utformning kommer att ta ställning till . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att förmögenhetsskatten bör slopas fr.o.m. och avstyrker motionsförslagen om att förmögenhetsskatten ska behållas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Förmögenhetsskatt tas ut av den skattepliktiga förmögenheten över ett fribelopp, som för enskilda fysiska personer är och för sambeskattade par . Sambeskattade föräldrar respektive ensamföräldrar sambeskattas även med sina hemmavarande barn . Juridiska personer är med några få undantag inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att förmögenhetsskatten bör slopas fr.o.m. (prop. 2006/07:100 avsnitt 1.8.3 s. 44 f.). I budgetpropositionen redovisar regeringen att en promemoria (Fi 2006:2460) har upprättats och remissbehandlats samt avsikten att lämna en proposition om avskaffande av förmögenhetsskatten . Regeringen framhåller att avskaffandet av förmögenhetsskatten är ett led i en bred satsning på företagande. Ett större utbud av riskvilligt kapital ökar viljan att investera i , vilket lägger grund för nya och växande företag. Att avskaffa förmögenhetsskatten är en långsiktig och viktig del i regeringens reformarbete. I Socialdemokraternas motioner Fi270 yrkande 2 och Fi277 yrkande 13 motsätter sig m.fl. (s) ett slopande av förmögenhetsskatten, men de vill också att förmögenhetsskattens utformning ska ses över i ett större skattepolitiskt sammanhang. Enligt motionärerna betalas merparten av förmögenhetsskatten av den mindre del av befolkningen som har de allra högsta inkomsterna. Motionärerna anser det vara en rättvisefråga att personer med stora inkomster och förmögenheter ska betala mer i skatt än andra grupper. I stället för att slopa förmögenhetsskatten bör pensionärernas köpkraft stärkas. Vid ett avskaffande med effekt fr.o.m. är det rimligt att pensionärerna får ett skattefritt pensionstillskott på . Motionärerna finner det vara anmärkningsvärt att förslaget inte är fullt ut finansierat och tar upp olika frågor som de anser aktualiseras av att kontrolluppgiftsskyldigheten för förmögenhet kommer att upphöra. m.fl. (v) skriver i motion Fi269 att förmögenhetsskatten har vissa brister, men att den har fördelningspolitisk betydelse och bör behållas. I en översyn av skattesystemet kan andra metoder prövas för en stabilare bas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. Regeringen bör enligt motionen lägga fram förslag till ändring i lagen om statlig förmögenhetsskatt i enlighet med detta (yrkande 12). I motion 2007/08:Fi278 av m.fl. (mp) har lagts fram ett förslag till statsbudget och inkomstberäkning som bygger på att förmögenhetsskatten behålls. Kapitalmarknadernas internationalisering har gjort det enkelt att flytta kapital till länder med lägre beskattning. Undersökningar som har gjorts tyder också på att kapital i mycket stor omfattning placeras i sparande utomlands. Förutom att förmögenhetsskatten på ett allvarligt sätt bidrar till att dränera svensk ekonomi på kapital är den också en skatt med stora tekniska brister. Tillgångar behandlas inte likformigt, vilket ger upphov till snedvridningar och skatteplanering. har i betänkandet Våra skatter (SOU 2002:47) konstaterat att den smala basen för förmögenhetsskatten till följd av många undantag och nedsättningar skapar starka incitament till rent skattebetingade beslut hos hushåll och i företag, såväl legala som illegala. Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att ett större utbud av riskvilligt kapital ökar viljan att investera i , vilket lägger en grund för att nya företag ska kunna startas och att befintliga företag ska kunna växa. Särskilt viktigt är tillgången till inhemskt kapital för sådana små och mindre företag som inte har tillgång till en internationell kapitalmarknad i samma utsträckning som de större företagen. Att avskaffa förmögenhetsskatten är enligt utskottet en viktig del i ett reformarbete för att långsiktigt främja företagande och skapa förutsättningar för nya jobb. Utskottet delar inte den uppfattning som förs fram i motionerna om vem som gynnas mest av regeringens skattepolitik, där förmögenhetsskattens avskaffande endast är en komponent. De skattelättnader som är inriktade på låg- och medelinkomsttagare representerar en mångdubbelt större post i statens budget. Vidare är det rimligt att i samband med överväganden om återstående finansieringsbehov till följd av förmögenhetsskattens slopande även väga in den stimulerande effekt som ett borttagande av förmögenhetsskatten kan förväntas få för företagande och arbetsmarknad i och därmed för den svenska samhällsekonomins utveckling . Utskottet vill här nämna att Riksgälden i sitt remissvar till den ovan nämnda promemorian om slopad förmögenhetsskatt redovisat bedömningen att förmögenhetsskatten ger inkomster som är försumbara i ett statsfinansiellt perspektiv, i synnerhet om man beaktar indirekta effekter via sparandets fördelning. Som exempel anges att benägenheten att placera tillgångar i utlandet ökar, vilket gör att inte heller avkastningsskatt på försäkringskapitalet betalas i . Utskottet ställer sig bakom att förmögenhetsskatten slopas redan fr.o.m. innevarande år och avstyrker motionerna. Regeringen har lagt fram ett lagförslag till (prop. 2007/08:26). Beträffande frågan om lämnande av kontrolluppgifter som har tagits upp i två av motionerna noterar utskottet att regeringen med beaktande av vad Lagrådet har uttalat föreslår att uppgiftsskyldigheten ska vara avskaffad . Nya skatteregler för pensionsförsäkring Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om skattereglerna för pensionsförsäkring. I motsats till vad som gäller för kapitalförsäkringar får för privata pensionsförsäkringar dras av inom vissa beloppsramar. Den anställde blir inte beskattad för förmånen av att arbetsgivaren betalar till en tjänstepensionsförsäkring för den anställdes räkning. Avkastningsskatten på pensionskapitalet är lägre än för kapitalförsäkringar. Den skatteförmånliga behandlingen av premiebetalningar är kopplad till ett etableringskrav för försäkringsgivaren, dvs. ett krav på att pensionsförsäkringen ska vara meddelad i en försäkringsrörelse som bedrivs i . Den skattekredit som uppkommer tas tillbaka genom att de från pensionsförsäkringen utfallande beloppen från försäkringsrörelser i beskattas som förvärvsinkomst. I en dom i det s.k. Danmarksmålet (dom , kommissionen mot Kungariket , mål C-150/04) har prövat det danska etableringskravet för liv- och pensionsförsäkringar och bedömt att det inte är förenligt med EG-rätten. Detta har betydelse för eftersom de svenska skattereglerna för pensionsförsäkringar i väsentliga delar överensstämmer med de danska. För att beskattningen av en viss typ av kapitalförsäkring, s.k. kapitalpension, inte skulle komma i konflikt med EG-rätten har ändringar tidigare gjorts som gäller avkastningsskatt på försäkringskapital och förmögenhetsskatt. Det grundläggande etableringskravet ändrades inte i det sammanhanget. Efter domen i Danmarksmålet aviserade regeringen i en skrivelse till (skr. 2006/07:47) ett kommande förslag till nya skatteregler för pensionsförsäkring som innebär att etableringskravet slopas för EES-försäkringar. Bland förslagen finns även det s.k. flyttstoppet, dvs. förslaget att slopa möjligheten att utan skattekonsekvenser flytta värdet i en pensionsförsäkring till en annan pensionsförsäkring. I skrivelsen aviserades även att de nya reglerna ska tillämpas retroaktivt fr.o.m. med stöd av undantagsregeln i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. Regeringen har i ytterligare en skrivelse redovisat beredningsläget i ärendet (skr. 2006/07:131). I propositionen tar regeringen på nytt upp avgörande i Danmarksmålet och anför att det svenska etableringskravet för pensionsförsäkring bör ändras så att pensionsförsäkringar från andra EES-länder än får samma skattemässiga behandling som svenska pensionsförsäkringar. Efter att regeringens skrivelse (skr. 2006/07:47) lämnades till har två promemorior med lagförslag till nya skatteregler remitterats. Förslagen syftar bl.a. till att öka kontrollen över försäkringskapitalet. Om det visar sig att en tillfredsställande kontrollfunktion kan skapas kan det ge förutsättningar för att återinföra en möjlighet att utan skattekonsekvenser flytta värdet i en pensionsförsäkring till en annan pensionsförsäkring. Regeringen avser att senare under återkomma till med de tidigare aviserade förslagen till ändrade skatteregler för pensionsförsäkring. avgörande i Danmarksmålet har aktualiserat komplicerade frågor kring beskattningen av försäkringskapital. Utskottet delar regeringens bedömning om behovet av ändrade skatteregler för pensionsförsäkring och har inte något att erinra med anledning av den redovisning som regeringen har lämnat om det pågående beredningsarbetet. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet har inte något att erinra med anledning av de bedömningar regeringen redovisar om vissa lagändringar på kapitalbeskattningens område. Regeringen redovisar ett ändringsbehov i fråga om ett flertal olika regler inom kapitalbeskattningens område. Ett borttagandet av begränsningen till svenska företag vid underprisöverlåtelser har aktualiserats av ett avgörande i . Möjligheten för fysiska personer att till underpris och utan beskattningskonsekvenser överlåta tillgångar till ett svenskt företag som överlåtaren äger andelar i utan att beskattas, bör enligt regeringen utvidgas till att även omfatta överlåtelser till vissa utländska juridiska personer som hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Tioårsregeln innebär att begränsat skattskyldiga är skattskyldiga för kapitalvinster vid avyttring av andelar i bl.a. svenska aktiebolag och vissa andra delägarrätter och andelar. En utvidgning av regeln motiveras av att den svenska skattebasen inte ska urholkas. Utvidgningen avser utländska delägarrätter och andelar som förvärvats då den skattskyldige var obegränsat skattskyldig i . I avsnittet aviseras också att de regler som medför att en sammanläggning eller delning av svenska investeringsfonder inte föranleder skattekonsekvenser bör utvidgas till att gälla även kapitalvinster och kapitalförluster vid sammanläggning eller delning av vissa utländska investeringsfonder. Vid avyttring av marknadsnoterade andelar ska fysiska personer betala skatt på vinsten . Onoterade andelar beskattas lägre. Regeringen aviserar en förändring som innebär att av neutralitetsskäl beskattning bör gälla även för andelar som varit marknadsnoterade men som är föremål för avnotering i samband med ett förfarande om t.ex. inlösen och fusion. Belopp som betalas ut på grund av en kapitalförsäkring är skattefria och som betalas in får inte dras av. Skattefriheten gäller också belopp som utbetalas vid återköp av en försäkring. Vid överlåtelse till annan än försäkringsgivaren ska dock kapitalvinstbeskattning ske. Det innebär att en vinst ska tas upp till beskattning och en förlust ska dras av. För att skapa neutralitet mellan återköp och andra avyttringar bör enligt propositionen reglerna för avyttring av kapitalförsäkringar ändras så att en kapitalvinst är skattefri och en kapitalförlust inte får dras av. Lagändringarna beräknas kunna träda i kraft . Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömningar. Utskottet konstaterar att en proposition som innehåller de aviserade lagförslagen numera har lämnats till (prop. 2007/08:12). Ränteavdrag för utomlands bosatta Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om beaktande av ränteutgifter vid beskattning av utomlands bosatta. Tjänsteinkomster från arbete i som uppbärs av utomlands bosatta personer beskattas enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK). Beskattningen enligt SINK är en definitiv källskatt, vilket innebär att det inte ges några grundavdrag eller andra avdrag mot inkomsten. Skattesatsen är utom för sjöinkomster där den är . Trots en lägre och proportionell beskattning kan beskattning enligt SINK i vissa fall vara oförmånlig jämfört med beskattning enligt IL. Ett exempel på en sådan situation skulle kunna vara när kostnaderna för inkomstens förvärvande är stora i förhållande till inkomsten. Av denna anledning föreligger en möjlighet enligt 4 § SINK att välja beskattning enligt inkomstskattelagen för en inkomst som annars skulle ha beskattats enligt SINK. Denna valmöjlighet föreligger även för en person med sjöinkomst, och reglerna om sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst är i sådana fall tillämpliga även för en sådan person. har i ett mål (Lakebrink, C-182/06) fastställt att skatteregler strider mot EG-rätten om de behandlar arbetstagare som erhåller huvuddelen av sina skattepliktiga inkomster i en medlemsstat olika beroende på om de har hemvist där eller ej. Kommissionen har tagit upp med att den anser att skyldigheterna enligt EG-rätten inte uppfyllts, eftersom den svenska lagstiftningen inte ger utomlands bosatta, som har övervägande delen av sina arbetsinkomster i , rätt att göra avdrag för ränteutgifter för fastigheter i utlandet. Reglerna om rätt till avdrag för ränteutgifter bör ändras för att anpassas till EG-rätten. Regeringen avser att återkomma med förslag till lagändringar som kan beräknas träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Utskottet delar regeringens bedömning i frågan. Övergångsvis lättnad i kapitalvinstbeskattningen av kvalificerade andelar, m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens uppfattning att hälftendelningen mellan tjänst och kapital vid beskattning av vinst vid försäljning av kvalificerade andelar bör återinföras under en övergångstid och ställer sig positivt till att den skattemässiga behandlingen av företagande i olika organisationsformer blir föremål för en analys. I 57 kap. IL finns särskilda regler som gäller vid beskattningen av aktiva delägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att inkomster i ett fåmansföretag, som beror på att ägaren har arbetat i företaget, ska beskattas som arbetsinkomster och inte som kapitalinkomster. Reglerna infördes genom skattereform som en följd av att förvärvsinkomster skulle beskattas progressivt och kapitalinkomster proportionellt. Regelsystemet avgränsar den del av inkomsterna respektive kapitalvinster vid försäljning av aktier i bolaget som delägaren har möjlighet att ta ut som kapitalbeskattad inkomst. Reglerna ändrades fr.o.m. (prop. 2005/06:40, bet. 2005/06:SkU10, SFS 2005:1136).