yttr · GU05SkU3y · 2007-05-25 00:00:00 — Utskottet kommer att fortsätta att följa dessa frågor. Regeringen aviserar att det kommer att införas en möjlighet att föra över skogskonton och skogsskadekonton i samband med generationsskiften. Ett förslag om detta ska lämnas senast och träda i kraft . De problem som företagare haft i samband med generationsskiften har till stor del eliminerats genom att arv- och gåvoskatten slopats. Inom inkomstbeskattningen har reglerna för periodiseringsfond och expansionsfond numera en utformning som gör det möjligt att uppnå ett bra utfall vid generationsskiften. En fråga som återstår att lösa gäller hanteringen av skogskonton och skogsskadekonton, och utskottet ser positivt på att även denna fråga nu ser ut att få en lösning. Regeringen avser att under innevarande år återkomma med ett förslag om att förlänga redovisningsperioden för mervärdesskatt från nuvarande normalt en månad för företag med en omsättning som uppgår till högst . En redovisningsperiod för mindre företag bör kunna införas . I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anförs att regeringens mål att minska den administrativa bördan på skatteområdet genom regelförenklingar inte har följts av några åtgärder. För att klara målet krävs snabba åtgärder. Om regeringen menar allvar måste det faktiska arbetet med att minska regelbördan starta . I motion Fi7 av m.fl. har motionärerna ingen invändning mot förslaget men anser att det är anmärkningsvärt att inte näringslivet självt kan lösa problemet med att underleverantörer till större företag inte får sina fakturor betalade och därmed hamnar i en ansträngd likviditetssituation. Frågan om en generell förändring av inbetalningstidpunkterna har bl.a. aktualiserats genom att Företagarna och i skrivelser till (dnr Fi2003/759) respektive (dnr Fi2003/1138) begärt att tidpunkten för inbetalning av mervärdesskatt ska förskjutas med en månad respektive, för företag med en omsättning , till den i andra månaden efter redovisningsperioden. Som skäl åberopas att den genomsnittliga tiden innan kunden betalar sina fakturor är , att vart tionde småföretag har en genomsnittlig inbetalningstid från kunderna på minst samt att vart femte företag har drabbats av en ensidigt förlängd betalningstid, och för hälften av dessa företag har förlängningen medfört likviditetsproblem. Den ensidiga förlängningen uppges ha sin grund i att stora kundföretag krävt kredittid på exempelvis . har uppvaktats av företrädare för i samma fråga. Redovisningsperioden för mervärdesskatt är normalt en månad. För de mindre företagen kan detta enligt utskottets mening innebära en ansträngd likviditetssituation och också medföra förhållandevis höga hanteringskostnader. Utskottet anser att det är bra att regeringen avser att återkomma med ett förslag om att förlänga redovisningsperioden för mervärdesskatt för företag med en omsättning som uppgår till högst och att ambitionen är att de nya reglerna kan införas . Det aviserade förslaget kommer enligt utskottets mening att innebära en förenkling för de berörda företagen och ingår i det regelförenklingsarbete som regeringen påbörjat i syfte att minska den administrativa bördan på skatteområdet. Regeringen anför att en utredning med uppgift att se över reglerna om F-skatt kommer att tillsättas . I regeringsförklaringen framförde regeringen att det inte ska krävas fler uppdragsgivare för att få F-skatt. Enligt utskottets mening är det viktigt att reglerna om F-skatt har en utformning som gör att det är enkelt att starta och bedriva näringsverksamhet för den som vill använda denna verksamhetsform. Den nuvarande tillämpningen av kravet på självständighet ger dock enligt utskottets mening upphov till en alltför stor begränsning av möjligheterna att få F-skattsedel i vissa fall. När en sjukgymnast som jobbar för olika vårdcentraler inte får F-skattsedel därför att han eller hon har ett landsting som arbetsgivare är detta enligt utskottets mening inte ändamålsenligt. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att dessa regler bör bli föremål för en översyn. Certifierade kassaregister, m.m. Regeringen har i en nyligen avlämnad proposition föreslagit en ny lag om att vissa företag som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning ska ha certifierade kassaregister (prop. 2006/07:105). Syftet är att skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från mindre seriösa företagare och att öka legitimiteten för skattesystemet. Lagstiftningen föreslås i huvudsak träda i kraft . I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anför motionärerna att skattefusket, inklusive svartarbetet, uppgår till enorma belopp och snedvrider konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företagare. Resultatet blir att mindre produktiva företag, med sämre löne- och arbetsvillkor, konkurrerar ut seriösa och mer lönsamma företag. Motionärerna ifrågasätter om regeringen prioriterar arbetet mot skattefusk. Utskottet har ansvaret för beredningen av regeringens förslag om certifierade kassaregister och föreslår i betänkande 2006/07:SkU18 Konkurrens på lika villkor i kontantbranschen att det genomförs. Syftet med regeringens förslag om certifierade kassaregister är att skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från mindre seriösa företagare och öka legitimiteten för skattesystemet. Den illojala konkurrensen leder till att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga, vilket i sin tur kan leda till att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut. Vid utarbetandet av förslaget har regeringen särskilt beaktat företagens kostnader och att regleringen inte får medföra komplikationer för de minsta företagen. Därför föreslås att torg- och marknadshandeln och den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning inte ska omfattas av den föreslagna lagstiftningen. Inom skatteområdet bedrivs ett arbete med att ta fram förslag och utveckla skatteregler i en riktning som gör att vi kan komma till rätta med svartarbete och skattefusk. Arbetet har pågått under den förutvarande regeringen och bedrivs enligt utskottets mening med fortsatt intensitet av den nuvarande regeringen. har flera förändringar genomförts. Personalliggare har införts inom restaurang- och frisörbranscherna och har redan visat sig vara en framgångsrik metod. Omvänd skattskyldighet till mervärdesskatt kommer att tillämpas i byggbranschen fr.o.m. . Internationellt verksamma bolag ska fr.o.m. upprätta skriftlig dokumentation avseende internprissättningen vid transaktioner med företag som är begränsat skattskyldiga i . Utskottet utgår ifrån att regeringen också i fortsättningen kommer att prioritera arbetet med att bekämpa svartarbete och skattefusk. Regeringen avser att avskaffa förmögenhetsskatten helt fr.o.m. . För att minska risken för förlust av skatteintäkter och för att finansiera avskaffandet av förmögenhetsskatten på ett fördelningspolitiskt lämpligt sätt anser regeringen att möjligheten att dra av privat pensionssparande bör begränsas. Avsikten är att regeringen under innevarande år ska återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionssparavdraget till , vilket innebär att avdraget begränsas främst för personer med förhållandevis höga inkomster. De nya reglerna ska träda i kraft . I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. avvisas förslaget om slopad förmögenhetsskatt. Motionärerna anför att av förmögenhetsskatten betalas av den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna, och det är således denna grupp som tjänar på att förmögenhetsskatten avskaffas. Därtill betalas av förmögenhetsskatten av män, och av kvinnor. Det finns också stora regionala skillnader. I bor av landets befolkning, men av förmögenhetsskatten betalas in av personer som bor i . Motionärerna framhåller vidare att förslaget om avskaffad förmögenhetsskatt inte är finansierat fullt ut. Också i motion Fi7 av m.fl. avvisas förslaget om slopad förmögenhetsskatt. Motionärerna anför att förmögenhetskatten visserligen har en del brister men att dessa inte kan motivera att den avskaffas. Motionärerna anser att sambandet med tillgången på riskkapital är starkt överdrivet och tror inte att ett slopande kommer att leda till att det finns mycket mer riskkapital tillgängligt. De vill ha en översyn av förmögenhetsskatten med syfte att rätta till de nuvarande bristerna. När det gäller avdragsrätten för privat pensionssparande vidhåller motionärerna sitt budgetförslag om att pensionssparavdraget bör begränsas till ett halvt basbelopp och anför att de betraktar den lägre avkastningsskatten på pensionskapital som en skatteavvikelse som bör ses över. Den skattemässiga behandlingen av de pensionssystem som kompletterar den allmänna pensionen, tjänstepensioner och privatpensionssparande, bör ses över och eventuella förändringar utformas så att arbetsutbud och tillväxt gynnas. Härvid ska också fördelningspolitiska överväganden göras. I motion Fi8 av m.fl. anför motionärerna att förslaget är ett fördelningspolitiskt misslyckande eftersom förmögenhetsskatten slopas utan att fullt ut finansieras av de grupper som får sänkt skatt. Förslaget riskerar att späda på inflationen och därmed också räntorna. Motionärerna anser att om förmögenhetskatten ska avskaffas bör det ske på ett sådant sätt att den fullt ut finansieras av samma grupper som betalar skatten . Hög tillväxt i förutsätter att företagen investerar i . Alltför ofta har dock svenska uppfinningar och innovationer en viktig faktor bakom investeringsnivån kommersialiserats i andra länder. Bristen på riskvilligt kapital, bl.a. orsakad av det höga svenska skatteuttaget på kapital i form av förmögenhetsskatt, har enligt utskottets mening bidragit till denna negativa utveckling. Förmögenhetsskattens oenhetliga värderingsregler och många undantag skapar kryphål och uppmuntrar till skatteplanering, framför allt bland de med stora kapitaltillgångar och resurser. Detta snedvrider hushållens val av placeringar och undergräver skattens legitimitet. har många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Förmögenhetsskatten har därför kommit att uppfattas som både godtycklig och orättvis. Den är också kontrollmässigt svår att hantera. Den fortgående globaliseringen och internationaliseringen av kapitalmarknaderna har medfört att förmögenhetsskattens effekter på ekonomin successivt blivit alltmer skadliga. Det är svårt att med säkerhet uppskatta storleken på det kapital som placerats utanför gränser för att undgå beskattning. har dock uppskattat att tillgångar motsvarande kan vara placerade utanför gränser. Förmögenhetsskatten utgör enligt utskottets uppfattning ett hinder för företagandet. har ett bra företagsklimat men ett bristfälligt entreprenörsklimat. Det är för få som är företagare och det är för få av småföretagarna som vill växa snabbt. Det har bl.a. berott på att alldeles för mycket pengar har lämnat . En avveckling av skatten skulle som regeringen anför kunna förbättra särskilt de mindre företagens försörjning med riskvilligt kapital och därmed skapa bättre förutsättningar för de entreprenörer som så väl behöver. Genom ett slopande av förmögenhetskatten kan vi uppnå en förbättrad finansiering av företagsamhet, investeringar och jobb. Utskottet instämmer i regeringen bedömning att förmögenhetsskatten bör avskaffas och har ingen invändning mot att detta sker med verkan redan fr.o.m. . Regeringen avser att under innevarande år återkomma med förslag om att begränsa det allmänna pensionssparavdraget till . Härigenom kommer slopandet av förmögenhetskatten att finansieras främst av personer med förhållandevis höga inkomster, vilket enligt utskottets mening är lämpligt ur fördelningssynpunkt. När det gäller frågan om en översyn av pensionsbeskattningen kan nämnas att utskottet avstyrkt ett yrkande från motionärerna om en sådan översyn i vårens betänkande 2006/07:SkU10 Allmänna motioner om inkomstskatt m.m. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Fastighetsskatten och beskattningen av kapitalvinster Regeringen anför att fastighetsskatten är orättvis och saknar folkligt stöd och legitimitet. Den drabbar enskilda människor som valt att investera och spara i eget boende på ett orättfärdigt sätt. Skatten drabbar på ett oförutsägbart sätt och utan att den boende kan påverka situationen märkbart. Särskilt drabbas äldre människor som efter ett långt liv strävsamt amorterat ned sina skulder i syfte att kunna bo kvar även när inkomsterna blir lägre. Mot denna bakgrund kommer den statliga fastighetsskatten på bostäder att avskaffas fr.o.m. . Regeringen avser att ersätta den statliga fastighetsskatten med en förhållandevis låg fastighetsavgift. Eftersom fastighetsskatten sänkts väsentligt ska slopandet av den statliga fastighetsskatten 2008 finansieras fullt ut inom bostadssektorn jämfört med det annars beräknade skatteuttaget på motsvarande . I den modell som kommer att utredas finansieras av skattebortfallet genom en fastighetsavgift på per bostad för småhus, dock högst av taxeringsvärdet, samt på per bostad för flerbostadshus, dock högst av taxeringsvärdet. I modellen finansieras resterande av skattebortfallet genom att skattesatsen på kapitalvinster höjs från . Den kommunala fastighetsavgiften kommer att beslutas av och tillförs kommunerna . Statsbidraget till kommunerna justeras så att själva övergången blir neutral för såväl staten som kommunerna medan framtida inkomständringar tillfaller kommunerna. Regeringen avser att se över skatteutjämningssystemet och kommer i det sammanhanget pröva frågan om relationen mellan den kommunala fastighetsavgiften och utjämningssystemet. Regeringens preliminära bedömning är att denna modell medför positiva effekter i flera avseenden. Om utredningen visar att förslaget skulle ge oönskade effekter vad avser fördelning mellan inkomstgrupper eller regioner, inlåsning på arbets- och bostadsmarknaden eller risk för försvagning av de offentliga finanserna ska arbetsgruppen vara fri att pröva alternativa vägar att avskaffa den statliga fastighetskatten. Utgångspunkten för arbetsgruppen måste vara att eventuella justeringar ska finansieras inom bostadssektorn. Regeringens avsikt är att ingen ska betala mer i fastighetsavgift än vad man skulle ha gjort enligt de tidigare reglerna. Den fortsatta utredningen avses leda till ett förslag som remitteras med inriktning på lagrådsremiss och proposition i syfte att ett nytt system ska träda i kraft . I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. avvisas planerna på en växling till en låg avgift eftersom villaägare med de allra högst taxerade småhusen får en betydande skattesänkning som alla villa- och bostadsrättsägare får betala reformen med höjd reavinstskatt. Skatteförändringarna kommer att leda till att priserna på villor i attraktiva områden stiger och då gynnas de redan rika ytterligare en gång i och med att värdeökningarna möjliggör ytterligare konsumtionsutrymme. Motionärerna anför att höjningen av kapitalvinstskatten riskerar att göra bostadsmarknaden stelare. De äldre drabbas och höjningen av kapitalvinstskatten slår hårt mot alla dem som hade sett fram emot att sälja villan och flytta in i en hyresrätt. Glesbygden missgynnas eftersom småhusen ute i landet inte får någon sänkning av fastighetsskatten, men får vara med och betala i form av höjd kapitalvinstskatt. Också i motion Fi7 av m.fl. avvisas regeringens planer att ersätta fastighetsskatten med en låg avgift. Motionärerna anför att förslaget innebär att välbeställda och förmögna fastighetsägare i attraktiva områden i våra storstäder och längs några av våra kuststräckor får oerhört stora sänkningar av sina boendekostnader medan en majoritet av fastighetsägare får måttlig eller ingen sänkning alls. Förslaget är också oacceptabelt ur regionalpolitisk synpunkt, eftersom fastigheter med mycket höga taxeringsvärden i stort sett är koncentrerade till en handfull områden i . Motionärerna anser att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. Mot bakgrund av de brister som fortfarande finns i systemet bör dagens fastighetsskattesystem reformeras och en utvärdering göras av gällande begränsningsregler. I en översyn av fastighetsskatten bör olika alternativ prövas. Till exempel skulle fastighetsskatt kunna tas ut med två basvärden, ett på byggnaden och ett på marken. Byggnaden värde kan vara geografiskt neutralt, det vill säga att samma hus får samma värde oavsett var det är beläget. Eventuellt kan detta kombineras med ett tak för markvärdet. Också andra lösningar kan diskuteras. Översynen ska också omfatta beskattningen av bostadsrätter. De föreslår att varje bostadsrätt ska värderas för sig och att den samlade värderingen blir underlag för bostadsrättsföreningarnas fastighetsskatt. Vidare bör enligt dessa motionärer fastighetsskatten på hyresfastigheter fasas ut. I motion Fi8 av m.fl. anför motionärerna att modellen får väldigt dåliga fördelningseffekter. Individer med fastigheter med höga taxeringsvärden får kraftigt sänkt skatt som reformen betalas av alla genom den höjda realisationsvinstskatten. De stora skattesänkningarna på fastigheter skapar ett större utrymme för människor att låna pengar vilket ökar risken för överhettning på bostadsmarknaden. Genom att sänkningen ska finansieras genom höjd reavinstskatt kommer benägenheten att flytta minska och inlåsningen på bostadsmarknaden kan öka. Motionärerna avvisar regeringens ambition att avskaffa fastighetskatten och föreslår att också begränsningsregeln på markvärdet tas bort. De anser dock att ett fortsatt minskat uttag av fastighetskatt skulle kunna vara aktuellt senare i mandatperioden. En sådan sänkning måste dock ske när konjunkturen tillåter det och på ett sätt som sammantaget ger rimliga fördelningseffekter. De gör också bedömningen att fastighetsskatten bör avskaffas. Avskaffandet måste dock ske på ett ansvarsfullt sätt och i flera steg, genom en successiv nedtrappning. förslag var att trappa ned skatten från till . Motionärerna bedömer att ett andra steg i en sådan nedtrappning skulle ha varit möjligt att genomföra senare i mandatperioden. De menar också att i samband med att fastighetskatten avskaffas bör ett system med miljöstyrande avgifter på bostadsbeståndet utredas. Utskottet anser i likhet med regeringen att fastighetsskatten är orättvis och saknar folkligt stöd och legitimitet. Den drabbar enskilda människor som valt att investera och spara i eget boende på ett orättfärdigt sätt. Utskottet välkomnar därför regeringens planer på att avskaffa fastighetsskatten . En sådan förändring kan inte genomföras som en renodlad skattesänkning utan måste finansieras fullt ut. Detta är också rimligt mot bakgrund av att fastighetskatten sänkts kraftfullt och 2007, bl.a. genom att markvärdets genomslag på skatten begränsats till per kvm och högst . I den modell som regeringen kommer att utreda finansieras den största delen av skattebortfallet genom en fastighetsavgift på per bostad för småhus, dock höst av taxeringsvärdet, samt per bostad för flerbostadshus, dock högst av taxeringsvärdet. Resterande bortfall finansieras genom att skattesatsen på realisationsvinster höjs från till . Den kommunala avgiften ska beslutas av och tillföras kommunerna . Vid övergången justeras statsbidraget till kommunerna så att den blir neutral. Modellen är preliminär och den arbetsgrupp som ska utreda förslaget kommer att ha fria händer att pröva alternativa vägar att avskaffa den statliga fastighetskatten, om det visar sig att modellen ger oönskade effekter i vad avser fördelning mellan inkomstgrupper eller regioner, inlåsning på arbets- eller bostadsmarknaden eller risk för försvagning av de offentliga finanserna. Utskottet anser att det är bra att det finns utrymme för arbetsgruppen att överväga förändringar i syfte att få fram ett så bra förslag som möjligt. Det kan t.ex. diskuteras om inte en spridning av restfinansieringen skulle kunna användas för att begränsa den 50-procentiga höjningen av kapitalvinstskatten. Utgångspunkten för arbetsgruppen måste, som regeringen framhåller, vara att eventuella justeringar ska finansieras inom bostadssektorn. Ingen ska heller behöva betala mer fastighetsskatt än man gjorde enligt de tidigare reglerna. Av det anförda framgår att utskottet inte är berett att tillstyrka en förändring av fastighetsbeskattningen i den riktning som motionärerna önskar. Skatter för effektiv miljöstyrning Regeringen anför att en av de största utmaningarna världen står inför är att vidta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen redovisar att EU:s stats- och regeringschefer antagit mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med , att andelen förnybar energi 2020 ska uppgå till av all energikonsumtion i EU och att biodrivmedel ska svara för av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn. Målen är enligt regeringen mycket ambitiösa och kräver insatser inom ett stort antal områden. Ekonomiska styrmedel ska enligt regeringen vara ett av flera viktiga verktyg i arbetet med att nå målen. För att stimulera användningen av bränsleeffektiva bilar och bilar med förnybara bränslen föreslår regeringen att det införs en miljöbilspremie. När det gäller skatter för effektiv miljöstyrning anför regeringen att det är viktigt att de olika ekonomiska styrmedlen samordnas för att miljöpolitiken ska bli kostnadseffektiv. När det gäller sänkt koldioxidskatt för vissa anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter anför regeringen att kommissionens godkännande från statsstödssynpunkt krävs innan koldioxidskatten kan sänkas för bränslen i aktuella anläggningar och att det förslag som lades fram i proposotion 2005/06:1 alltjämt är föremål för kommissionens prövning. Regeringen redovisar att den avsett att återkomma till med ett förslag som undantar utsorterat trä- och trädgårdsavfall i hushållsavfall från den s.k. förbränningsskatten men att beredningen av frågan har visat sig mer komplicerad än regeringen förutsett. Regeringen anför att den avser att återkomma till förbränningsskatten i budgetpropositionen . I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anförs bl.a. att ska gå före när det gäller miljöomställningen. Motionärerna anser t.ex. att regeringens satsning på miljöbilspremie är otillräcklig. För att minska utsläppen av växthusgaser räcker det inte med nya miljöbilar de gamla bilarna måste också ställas om så att de kan utnyttja alternativa bränslen. Därför föreslår Socialdemokraterna en ny skattestimulans för dem som konverterar sin gamla bil till miljöbil, och avsätter för det ändamålet. I Västerpartiets motion Fi7 av m.fl. anförs att det har blivit oroväckande tydligt att allianspartierna inte prioriterar miljö- och klimatfrågorna. Åtgärder för färre transporter och mer kommunikation är enligt Västerpartiet centrala för att minska bruket av fossila bränslen. Som exempel nämner motionärerna att fordonsparken behöver bli effektivare och att användningen av bränslesnåla transporter och fordon som drivs med förnybara bränslen bör premieras. vill med sin skattepolitik skapa förutsättningar för en hållbar utveckling för miljö och klimat. hänvisar till att partiet i sin budgetmotion redovisade finansierade skatteförslag som innebär stabila skatteinkomster för staten. En viktig styreffekt mot miljövänligare verksamhet och beteenden kan enligt motionärerna nås genom att rätt pris sätts på miljöpåverkan. Men vissa miljöskatter kan slå fördelningspolitiskt fel. vill därför utarbeta ett system som kan kompensera de grupper som saknar eller har låga inkomster och avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen . Västerpartiet vill höja skatten på kväve i handelsgödsel och på bekämpningsmedel. Slutligen anför motionärerna att klimattull bör införas mot i-länder som vägrar att delta i det internationella klimatsamarbetet och att bör driva den frågan i det internationella samarbetet. Intäkterna av tullarna skulle kunna användas till klimatrelaterade åtgärder via en klimatfond.