yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — I motion Fi278 yrkande 10 av m.fl. är motionärerna kritiskt inställda till skattereduktionen för hushållsnära tjänster, som de tror främst kommer att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att ersätta en form av skattefusk med en annan och bidrar inte till ökad jämställdhet. Motionärerna föreslår att slopar skattereduktionen för hushållsnära tjänster. Enligt utskottets mening bidrar skattereduktionen för hushållstjänster till att stärka förutsättningarna för en varaktig ökning av sysselsättningen i . Skattereduktionen gör det möjligt för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden. skapas en expanderande vit arbetsmarknad på ett område som präglas av svartarbete och otrygghet för den som utför jobben. Grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden kommer att få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Fler korttidsutbildade kommer in på arbetsmarknaden och såväl kvinnor som män kommer att kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. Genom att hushållen marknadsarbetar i större utsträckning, svartjobb omvandlas till vita jobb och sysselsättningen ökar bland grupper med relativt hög arbetslöshet förbättras resursutnyttjandet i ekonomin som fler grupper i samhället stärker sin yrkesposition och ekonomiska situation. har behov av fler arbetade timmar i ekonomin, inte minst med tanke på de demografiska spänningar som kommer att uppstå de närmaste decennierna. Med en varaktigt hög sysselsättning och ett avvecklat utanförskap får vi bättre möjligheter att hantera de påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att medföra. Om de tjänster som hushållen utför själva eller köper svart kan omvandlas till vitt marknadsarbete skulle det bidra till en nödvändig förstärkning av såväl sysselsättningen som tillväxten i landet. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionärernas förslag om att skattereduktionen för hushållstjänster ska avskaffas. När skattereduktionen infördes användes skattereduktionen för byggnadsarbeten som förebild för att på det sättet ta till vara mångåriga erfarenheter av detta system. I ärendet aviserades att en utredning skulle tillsättas med uppgift att undersöka möjligheterna att hitta ett enklare system där subventionen kunde lämnas direkt vid köpet av tjänsterna. Utskottet noterar att denna utredning nu tillsatts. När det gäller det aviserade förslaget om en motsvarande skattelättnad när hushållstjänster utgår i form av löneförmån anser utskottet att det är bra om en sådan möjlighet kan införas. Utskottet delar således regeringens bedömning i denna del. Utskottet avstyrker motionerna Fi269 yrkande 10, Fi277 yrkande 14 och Fi278 yrkande 10. Avgift till a-kassa och fackförening Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att skattereduktionerna för avgift till a-kassa och fackförening ska återinföras. Jämför avvikande mening 2 (v). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa avskaffades fr.o.m. . I motion Fi269 yrkande 9 av m.fl. anförs att de högre avgifterna för medlemskap i a-kassa och fackförening medfört att många avstår från att tillhöra a-kassa och/eller att vara fackföreningsansluten. Motionärerna föreslår i sitt budgetalternativ att skattereduktionerna för avgifter till fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Skattereduktionen för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del i finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en mycket kraftig sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Härigenom förenklades skattesystemet och den enskilde fick en större valfrihet. Utskottet ser inte någon anledning att återinföra dessa skattereduktioner och avstyrker därför motion Fi269 yrkande 9. Höjt avdrag för resor till och från arbetet samt tjänsteresor m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reseavdragen bör höjas och avstyrker motionsförslaget om att reseavdragen ska ses över i syfte att utforma ett färdmedelsneutralt reseavdrag. Jämför avvikande mening 3 (mp). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel. Avdrag får göras med den del av kostnaden som överstiger . Avdrag ska under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresor med egen bil. I sådana fall får avdrag göras med per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) använts för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med per mil för kostnaden för dieselolja och med per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och biobaserade bränslen). Regeringen gör bedömningen att det belopp som får dras av för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats, för resor med egen bil i tjänsten och i näringsverksamhet bör höjas från till och per mil. Vidare bör avdraget för resor med förmånsbilar höjas från till och per mil, med undantag för dieseldrivna förmånsbilar där avdraget bör höjas från till och per mil. Förändringarna innebär att reseavdragen anpassas till de aviserade höjningarna av skatterna på drivmedel. Ändringarna bör träda i kraft . I motion Fi278 yrkande 24 av m.fl. avvisar motionärerna förslaget om höjt reseavdrag och anför att reseavdragen bör reformeras eftersom dagens system för avdrag för resor till och från arbetet i första hand stöder bilister. Visserligen krävs att man tjänar minst på att välja bilen framför andra transportmedel, men det är en regel som är svår att kontrollera. Dessa problem att systemet främst stöder bilister och är relativt lätt att fuska med skulle dock gå att lösa genom ett rent avståndsbaserat system, där valet av färdmedel inte spelar någon roll. Motionärerna begär att regeringen utreder och återkommer med förslag till ett färdmedelsneutralt reseavdrag som införs . Utskottet delar regeringens bedömning att reseavdragen bör höjas på angivet sätt. När det gäller frågan om ett färdmedelsneutralt reseavdrag är utskottet inte berett att tillstyrka en översyn som syftar till en sådan förändring och avstyrker därför Fi278 yrkande 24. Förmån av fri bil eller cykel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslagen om skattelättnad för löneförmån i form av fri cykel och om en översyn av beskattningen av fri bil i syfte att öka miljöstyrningen. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder en bil som han eller hon får disponera på grund av anställning eller uppdrag. Bilförmån föreligger även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller s.k. leasingbil eller då skattskyldig på grund av anställning, uppdragsförhållande, medlemskap i förening eller liknande kunnat erhålla förmånligt hyresavtal. Med ringa omfattning avses att bilen används vid högst tio tillfällen med en sammanlagd körsträcka på högst . Värdet av fri och delvis fri bil exklusive drivmedel beräknas efter en schablon. Schablonen, som ska motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 . Inriktningen är alltså att tjänstebilsinnehavaren själv betalar allt drivmedel och därmed får ett incitament att köra mindre privat. I underlaget för beräkning av värdet av bilförmånen ingår det för året fastställda prisbasbeloppet, statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret, bilmodellens nybilspris och anskaffningskostnaden för extrautrustning. Särskilda regler gäller vid värdering av bilförmån om förmånen avser en bil som är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja. Eftersom en sådan bil har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil som bygger på konventionell teknik, justeras förmånsvärdet ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. Därefter har en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet införts för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar. Denna möjlighet har successivt förlängts och gäller numera års taxering (prop. 2005/06:1, bet. En utvärdering ska genomföras och vara klar före tillämpningsperiodens utgång. Förmån av fri cykel ska tas upp till marknadsvärde. I motion Fi269 yrkande 29 av m.fl. vill motionärerna stimulera fler att använda cykel och föreslår därför ett cykelavdrag. Det innebär att en arbetsgivare slipper betala arbetsgivaravgifter om man köper en cykel till den anställde för maximalt . påförs den anställde ingen förmånsskatt. Syftet är att stimulera till mer miljövänligt resande och ge incitament att ta cykeln till jobbet. I motion Fi278 yrkandena 32 och 33 av m.fl. föreslås en stimulans för användning av cykel vid arbetsresor. Arbetsgivare bör få möjlighet att förse anställda med cykel utan förmånsbeskattning om cykeln används för resa till arbetet. Värdet får uppgå till högst inklusive service om cykeln används som huvudsakligt transportmedel för resor till arbetet. Motionärerna vill också ha en översyn av beskattningen av förmånsbilar i syfte att öka klimatstyrningen. Olika alternativ som koldioxidrelaterade förmånsvärden och åtgärder i syfte att öka genomslaget för koldioxidskatt och fordonsskatt bör övervägas. Utskottet är inte berett att tillskapa ett skatteundantag som syftar till att cyklar ska kunna erhållas som en skattefri löneförmån. Ett sådant undantag leder till gränsdragnings- och kontrollproblem och kan kritiseras från fördelningspolitisk synpunkt eftersom det är en levnadskostnad som skattesubventioneras. Det är inte rimligt att anställda ska få sina levnadskostnader subventionerade som andra grupper lämnas utanför. När det gäller förmånsbeskattningens miljöstyrande effekter framgår det ovan att de regler som gäller vid värdering av bilförmån är anpassade för att underlätta introduktion av miljöbilar och att det finns en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet som löper års taxering. En utvärdering ska genomföras och vara klar före tillämpningsperiodens utgång. Utskottet anser inte att det finns anledning att nu begära en översyn av reglerna i syfte att ytterligare öka miljöstyrningen på detta område. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi269 yrkande 29 och Fi278 yrkandena 32 och 33. Begränsning av avdragsrätten för privat pensionssparande Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att det allmänna pensionssparavdraget bör begränsas till som ett led i finansieringen av förmögenhetsskattens slopande. Regeringen bedömer att det allmänna pensionssparavdraget bör begränsas till som ett led i finansieringen av förmögenhetsskattens slopande. Begränsningen innebär att alla skattskyldiga fysiska personer får göra avdrag med högst oavsett om avdraget görs i näringsverksamhet eller som allmänt avdrag. Det särskilda utrymmet för allmänt avdrag för den som har inkomst av tjänst slopas. Det särskilda utrymmet för aktiv näringsverksamhet samt för den som saknar pensionsrätt i anställning påverkas däremot inte. Utskottet delar regeringens bedömning att förmögenhetsskatten bör avskaffas i syfte att långsiktigt öka viljan att investera i och på så sätt lägga en grund för nya och växande företag. I likhet med regeringen anser utskottet att slopandet av förmögenhetsskatten bör delfinansieras genom att avdraget för pensionssparande begränsas till . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den särskilda värderingsregeln för förmån av lånedator bör slopas och värderas till . Utskottet avstyrker motionsförslaget om att särskilda övergångsregler ska gälla för ingångna avtal. Jämför avvikande mening 2 (v). Reglerna om skattefrihet för förmån av lånedator infördes . Syftet var bl.a. att stärka den allmänna datorkompetensen. Statskontoret överlämnade rapporten . Gratis för arbetsgivare dyrt för stat och kommun (2005:14). Statskontoret föreslog att skattefriheten för förmån av lånedator skulle avskaffas. Som skäl angavs bl.a. att skattefriheten för förmånen som initialt bidrog till en snabbare spridning av datorer hos fast anställda och en tidigareläggning av datorinköp alltmer fått karaktär av en allmän personalförmån. Även ansåg, mot bakgrund av bl.a. svårigheter att avgränsa regelns tillämpningsområde, att skattefriheten för lånedatorer borde kunna tas bort. upphörde skattefriheten och ett schablonvärde om infördes. Regeringen bedömer att den särskilda värderingsregeln för förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller inom ramen för s.k. lånedatorprogram bör slopas och att en sådan förmån bör värderas till . I motion Fi269 yrkande 3 av m.fl. (v) begär motionärerna ett tillkännagivande om att det är viktigt att man tar hänsyn till redan ingångna avtal när reformen fasas ut. Slopandet av skattefriheten föranleddes bl.a. av att lånedatorprogrammen sammantaget inneburit en omfattande överflyttning av kostnaderna från arbetsgivarna till den offentliga sektorn. Utvecklingen mot multimediedatorer avspeglade sig även i valen av lånedatorer, och detta hade medfört allt svårare avgränsningsproblem. Skattefriheten gällde vidare för många som redan har en dator eller som skulle ha köpt en dator själva även om de särskilda reglerna om skattefrihet inte hade funnits. Ersättningsdatorer utgör också en allt större del, då de ofta förekommande treårsavtalen innebär att den anställde kan få flera lånedatorer i rad. Sammantaget innebar detta att reglernas bidrag till att uppfylla det ursprungliga målet att stimulera introduktionen av datorer i hemmen blivit alltmer begränsat. Utskottet anser i likhet med regeringen att inkomstbeskattningen av löner, förmåner och andra ersättningar bör vara likformig och neutral. Skattesystemet bör således inte missgynna kontant lön jämfört med exempelvis förmåner eller andra ersättningsformer. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den särskilda värderingsregeln för lånedatorer nu bör slopas. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att införa särskilda övergångsregler för ingångna avtal vid sidan av den avtrappning som regeringen avser att föreslå. Utskottet avstyrker därför motion Fi269 yrkande 3. Beskattningen vid dubbel bosättning Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om avdrag vid dubbel bosättning bör förändras för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen. Utskottet avstyrker motionsförslaget om att dagens tidsgränser ska tas bort. Jämför avvikande mening 2 (v). Ökade levnadskostnader ska dras av om den skattskyldige på grund av sitt arbete flyttat till en ny bostadsort, om en bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo eller familj behållits på den tidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig på grund av makens eller sambons förvärvsverksamhet, svårigheter att skaffa en fast bostad på arbetsorten eller någon annan särskild omständighet. Kostnaderna får dras av under längst för gifta och sambor och längst för övriga skattskyldiga. Avdrag medges dock om anställningens natur eller andra särskilda skäl talar för det (12 kap. 19 § IL). Ökade levnadskostnader på grund av att den skattskyldige har sitt arbete på en annan ort än den där han har sin bostad ska dras av bara om arbetet avser eller inte är kortvarigt men ändå tidsbegränsat till sin natur eller sådant att det kräver en fast anknytning till bostadsorten. Avdrag kan också medges om arbetet ska bedrivas på flera olika platser, eller det av någon annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att den skattskyldige bör flytta till arbetsorten (12 kap. 18 § IL). Ökade utgifter för logi, måltider och småutgifter kan dras av med ett belopp som motsvarar den faktiska utgiftsökningen. Härutöver finns särskilda schablonregler. Regeringen gör bedömningen att reglerna om avdrag vid dubbel bosättning bör förändras för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen. Utredningen om dubbel bosättning har i sitt betänkande Dubbel bosättning för ökad rörlighet (SOU 2005:28) lämnat förslag till ändrade skatteregler vid dubbel bosättning i syfte att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen. Förslagen innebär främst att avdrag får göras än och att villkoren för avdrag blir enklare att uppfylla och tillämpa. För att finansiera förslagen föreslår utredningen att avdraget för ökade utgifter för måltider och småutgifter begränsas vid såväl dubbel bosättning som tillfälligt arbete genom att sådana utgifter bara får dras av under . I motion Fi269 yrkande 8 av m.fl. (v) anförs att en förbättring av möjligheten att göra avdrag för dubbel bosättning är viktig för rörligheten på arbetsmarknaden och för människors möjlighet att bo kvar i utflyttningsbygder. Dagens tidsgränser på tre respektive bör förlängas och tas bort helt. Förändringen bör ske med början . Utredningen om en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen har i sitt betänkande Dubbel bosättning för ökad rörlighet (SOU 2005:28) föreslagit att reglerna förenklas och att tidsgränserna för avdrag förlängs. Utredningen föreslår bl.a. att avdragsrätten förlängs till för alla skattskyldiga som har flyttat på grund av sitt arbete och behållit en bostad på den tidigare bostadsorten och till för skattskyldiga som har flyttat och har dubbel bosättning på grund av makens eller sambons förvärvsverksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om avdrag vid dubbel bosättning bör förändras för att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen men är inte berett att tillstyrka motionsförslaget om att tidsgränserna ska förlängas och tas bort helt. Utskottet avstyrker därför motion Fi269 yrkande 8. Förändringar i reglerna för sjöinkomst Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av förändringar i reglerna om beskattning av sjöinkomst. Regeringen gör bedömningen att rätten till sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst bör utvidgas till att även gälla för arbete på ett handelsfartyg från ett annat EES-land. Regeringen anför att sjöinkomstavdragets och sjöskattereduktionens nuvarande begränsning till arbete på svenskt fartyg riskerar att strida mot EG-rätten. Vidare gör regeringen bedömningen att arbete på ett fartyg som går i internationell trafik och som är registrerat i ett annat nordiskt land än bör undantas från beskattning i . Det svenska undantaget på detta område har förlängts sedan tillkomsten och bör nu permanentas. Även den skattebefrielse som gäller för anställda ombord på danska färjor i reguljär trafik mellan och har förlängts vid upprepade tillfällen. Också dessa regler bör permanentas. gäller skattebefrielsen den som är anställd på ett danskt skepp månad 2001. Regeringen gör bedömningen att detta undantag bör gälla oavsett när den anställde anställdes. Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av förändringar i reglerna om beskattning av sjöinkomst. Slopad särskild löneskatt för personer födda eller tidigare Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den särskilda löneskatten bör slopas även för personer födda eller tidigare och avstyrker motionsförslagen om att det aviserade förslaget ska avvisas. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. för personer som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, dvs. personer som fyllt och som är födda eller . De nya bestämmelserna gäller inte för personer som är födda eller tidigare. I stället gäller enligt övergångsbestämmelser att särskild löneskatt ska betalas för dessa personer i enlighet med äldre regler, dvs. Regeringen bedömer att den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. bör slopas fr.o.m. för personer födda eller tidigare. För att i än högre grad uppmuntra arbetsgivare att tillvarata de äldres erfarenhet och kunskap, liksom även äldre som vill fortsätta arbetet i det egna företaget, gör regeringen bedömningen att även den särskilda löneskatten för personer som inte omfattas av det reformerade pensionssystemet, dvs. personer som är födda eller tidigare, bör avskaffas. I likhet med vad som gäller för personer fyllda och födda eller senare bör den särskilda löneskatten slopas såväl med avseende på lön och andra ersättningar för arbete som inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. I motion Fi269 yrkande 33 av m.fl. avvisar motionärerna planerna på att utvidga nedsättningen till personer som är födda eller tidigare och föreslår att möjligheten för äldre att få nedsatt löneskatt slopas. De anför att människor med låga löner och förslitande arbetsuppgifter sällan orkar arbeta fram till dagens pensionsålder varför nedsättningen i stället bidrar till orättvisa mellan olika grupper av äldre. I motion Fi278 yrkande 15 av m.fl. anför motionärerna att differentieringen av socialavgifter efter ålder riskerar att skapa märkliga tröskeleffekter. De avvisar förslaget och föreslår att löneskatten återinförs för äldre. Utskottet anser att det finns en potentiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som behöver tas till vara. Såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur ett individperspektiv är det önskvärt att det skapas möjligheter för äldre att om de så önskar fortsätta att göra en arbetsinsats. Den som vill fortsätta sitt yrkesverksamma liv efter och de arbetsgivare som bättre vill ta till vara de äldres erfarenhet och kunskap ska uppmuntras att göra så. På samma sätt bör den som har fyllt och önskar fortsätta arbetet i det egna företaget eller delägda handelsbolaget uppmuntras till detta. Kombinationen av ett förstärkt jobbskatteavdrag för den som fyllt och befrielsen från särskild löneskatt ger enligt utskottets mening goda förutsättningar för denna grupp att fortsätta att göra en arbetsinsats. Utskottet delar regeringens bedömning att även personer som är födda eller tidigare bör omfattas av befrielsen från särskild löneskatt. Utskottet avstyrker motionerna Fi269 yrkande 33 och Fi278 yrkande 15. Reformerad beskattning av bostäder Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning att den nuvarande statliga fastighetsskatten på bostäder bör avskaffas och ersättas av en relativt låg fastighetsavgift. För att åtgärden ska vara fullt finansierad bör som regeringen förordar bl.a. beskattningen av kapitalvinster på bostäder förändras.