yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — En satsning på jobb i den offentliga sektorn genomförs och omfattar . Vi satsar även på arbetsmarknadspolitiska åtgärder som anställningsstöd för unga, förstärkt anställningsstöd, plusjobb 60+, anställningsstöd för 1ångtidssjukskrivna, särskilt anställningsstöd, anställningsstöd för nyanlända etc., och stödet lämnas i form av kreditering på skattekonto. avvisar regeringens förslag till reformerad beskattning av bostäder. Vår främsta kritik består i att reformen kommer att ge mycket stora skattesänkningar för redan välbeställda personer medan en majoritet får en måttlig eller ingen sänkning alls. Att beskattningen läggs över till kommunerna kan också komma att innebära olikheter mellan kommuner. Det verkar också oklart hur skattskyldiga kommer att påverkas av omläggningen och de föreslagna indexuppräkningarna. menar att fastigheter är tillgångar som ska beskattas. De är också en stabil och viktig skattebas. får boendeskatterna inte ge upphov till orimliga effekter. Det har funnits återkommande problem med att hus i attraktiva områden som sålts till höga priser till kapitalstarka människor drivit upp taxeringsvärdena för de kringboende. Många permanentboende med låga inkomster fick därmed en orimlig skattebörda. Självklart ska människor inte tvingas från sina hem bara för att de bor i ett område där välbeställda köper hus. har därför i omgångar bidragit till att skatten har korrigerats bl.a. genom införandet av begränsningsregeln. Den som genom begränsningsregeln får nedsatt fastighetsskatt kan också få nedsatt förmögenhetsskatt. Vi anser att de regler som gällde vid utgången av med undantag för begränsningen av fastighetsskatten på markvärdet som den borgerliga regeringen infört alltjämt bör gälla såvitt gäller småhus. Dock bör begränsningsregeln utvidgas till att omfatta även fastigheter med ett taxeringsvärde som överstiger . bör fastighetsskatten på flerbostadshus tas bort helt. När det gäller uppskov med beskattning av kapitalvinster vid avyttring av en bostad anser vi att detta system bör avskaffas. avvisar regeringens förslag om att slopa förmögenhetsskatten. Regeringen menar att syftet är att skapa fler jobb. Det finns en föreställning om att ett borttagande av förmögenhetsskatten skulle innebära en kraftig ökning av riskvilligt kapital. Vi tror att det sambandet är starkt överdrivet. Även om förmögenhetsskatten uppvisat vissa brister menar vi att den har fördelningspolitisk betydelse och naturligtvis ska vara kvar. I en översyn av skattesystemet kan andra metoder prövas för en stabilare bas och för att förmögenhetsskatten ska upplevas som mer rättvis. För att olika organisationsformer ska behandlas så likvärdigt som möjligt har regeringen tagit initiativ till att dagens regler för marknadsnoterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet ska ses över. tycker att det är nödvändigt att göra en översyn och står bakom regeringens förslag. Dessutom står vi bakom nu föreslagna förändringar av 3:12-reglerna. föreslår i budgetmotionen att bolagsskatten höjs från . Förslaget ingår i finansieringen av de förslag som vi har lagt fram i vårt budgetförslag och som huvudsakligen gynnar mindre företag. Det gäller bl.a. borttagande av sjuklönekostnader för företag med upp till 10 anställda, åtgärder för att stimulera forskning och förbättrat socialt skyddsnät för småföretagare. Vi vill också stärka och underlätta kreditgarantiföreningarnas arbete till stöd för många mindre företag. var med och införde grön skatteväxling . Fram till har mer än växlats från ökad skatt på sådant som belastar miljön negativt till sänkt skatt på arbete och stöd till vissa stimulansåtgärder. redovisar i motion Fi269 tabell 8.1 hur vi vill utforma skatteväxlingen under resten av mandatperioden. Vi vill bl.a. utveckla den gröna skatteväxlingen genom att även växla gröna skatter mot varandra. För att ytterligare minska klimatpåverkan föreslår vi att skatterna på bensin och på alla dieselkvaliteter höjs 2009 och 2010 så att höjningen 2010 uppgår till , som fordonsskatten sänks. Vi vill också införa klimatskatt för inrikesflyget och miljöavgift på fluorerade växthusgaser. För en bättre havsmiljö vill vi bl.a. sänka skatten på alkylatbensin och införa en båtskatt. Hushållen vill vi kompensera bl.a. genom att sänka fordonsskatten för bilägare i glesbygd, och satsningar på utbyggd kollektivtrafik. Nedan redovisar vi något utförligare vissa av inslagen i vår skatteväxling samt våra övriga förslag på punkt- och mervärdesskatteområdet. välkomnar den kommande höjningen av koldioxidskatten och att höjningen får genomslag på transportsektorn. Vi ser också positivt på att skatten på termisk effekt i kärnkraftverk och fastighetsskatten för vattenkraftverk höjs. Vi menar att marginalkostnadsprissättningen bidrar till det höga priset. Det kan finnas utrymme för ytterligare höjningar. Vi kan ställa upp på det av regeringen föreslagna första steget till nedsättning av koldioxidskatten för den handlande sektorn. När det gäller det andra steget föreslår vi en kontrollstation , innan ytterligare beslut om nedsättning av koldioxidskatten tas. Detta gör vi mot bakgrund av osäkerheten kring hur systemet med utsläppsrätter fungerar. Ökande transporter är ett av dagens största klimatproblem. En höjd skatt på diesel kombinerad med sänkt fordonsskatt för personbilar som drivs med diesel tycker vi är bra, liksom en höjning av fordonsskatt för lätta personbilar och bussar. Den dieselskattehöjning regeringen aviserar anser vi, som framgått ovan, som otillräcklig. Med vårt förslag ökar styrningen mot ett högre pris på den rörliga transportkostnaden och ett lägre på den fasta. Bensin och diesel ger delvis upphov till olika former av utsläpp, varför det är svårt att entydigt hävda att det ena drivmedlet är bättre än det andra. Beskattningen av bensin och diesel bör enligt vår uppfattning därför bli mer enhällig än . Regeringen bedömer att skattenivån för diesel miljöklass 1 och 2 ska höjas fr.o.m. , vilket innebär att skillnaden i beskattning av den svavelfria europadieseln och miljöklass 1-dieseln minskar. Regeringen motiverar ändringen med att miljökvalitetsskillnaden är så stor. Regeringens bedömning kan vara riktig. Men vi är inte beredda att acceptera att den relativa fördelningen förändras. Bensinskatten är ett mycket effektivt ekonomiskt styrmedel för att stimulera fram transporter som är bättre för miljön. föreslår därför att bensinskatten, utöver vad regeringen föreslagit, höjs med per liter och med ytterligare per liter . anser vidare att den koldioxidbaserade fordonsskatten bör göras ännu mer miljöinriktad och föreslår därför att den fiskala basskatten på avskaffas och att koldioxidkomponenten i stället höjs per gram koldioxid. Därmed skulle bilar med låga utsläpp av koldioxid tydligare gynnas. Vi vill kompensera boende i glesbygd för de höjda skatterna på drivmedel genom att ytterligare sänka den reducerade fordonsskatten för människor bosatta i glesbygdskommuner. Vi anser vidare att det bör införas en registreringsskatt på nya fordon . Syftet med skatten skulle vara att tydliggöra livscykelkostnaden som den uppmuntrar till köp av mer miljövänliga alternativ. Med hänsyn till de ökande utsläppen av växthusgaser från flygtrafiken bör det införas en klimatskatt på inrikesflyget. Inledningsvis skulle det kunna göras genom införande av en schabloniserad start- och landningsavgift. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte en lika träffsäker konstruktion som en bränsleskatt, men i avvaktan på att internationella regelverk ska ändras är detta ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel. Skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel bör höjas . har erfarit att det är fler än 20 bekämpningsmedel som överskrider den gräns när djur eller växter i vattnet kan skadas. Åtgärderna för att minska halterna av bekämpningsmedel måste därför intensifieras. Vidare föreslår vi att det införs en miljöskatt eller miljöavgift på fluorerade gaser. I svensk industri uppstår utsläpp av dessa gaser i samband med bl.a. magnesiumingjutning. Skatten bör tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gasen. Nivån på skatten bör enligt vår bedömning sättas i paritet med dagens reducerade nivå för uttag av koldioxidskatt. Vi anser också att fritidsbåtsinnehavare ska betala för de kostnader de och deras båtar orsakar för bl.a. sjöräddning och miljöpåverkan. Vi anser därför att det ska införas en skatt på fritidsbåtar och att av intäkterna från skatten ska användas för att sänka skatten på alkylatbensin. Därmed skulle användningen av sådan bensin stimuleras. När det gäller övriga punktskatter vill vi för det första påpeka att har varit emot skatten på trafikförsäkringspremier sedan den infördes. Vi anser att den skatten är ett sätt att privatisera socialförsäkringssystemet. Det ska enligt oss vara en grundstomme i det generella välfärdssystemet att alla solidariskt delar på kostnaderna och därmed även på riskerna. föreslår därför att lagen om skatt på trafikförsäkringspremier tas bort. Vidare anser vi liksom Socialdemokraterna att det bör utredas om skatten på alkoläsk kan höjas. Det är enligt vår erfarenhet främst ungdomar som dricker alkoläsk. Ungdomar är ofta mycket priskänsliga, varför en högre skatt på alkoläsk borde bidra till att minska ungdomars bruk av alkohol. Vi drar inte samma slutsatser som regeringen av ATG:s utveckling och anser därmed inte att lotteriskatten ska sänkas. Vi ställer oss också bakom regeringens överväganden om att förlänga redovisningsperioden för mervärdesskatt. Vi kan dock inte avhålla oss från att kritisera de företag som försätter framför allt småföretagare i en besvärlig situation och anser att frågan kunde ha lösts genom ett större ansvarstagande inom näringslivet. Med det anförda föreslår jag att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med förslag. Följaktligen tillstyrks motionerna Fi269 yrkandena 131, 33, 38 och 39 av m.fl. (v), N377 yrkande 3 av m.fl. (v), T327 yrkande 19 av m.fl. (v) och MJ449 yrkande 18 av m.fl. (v). Jag tillstyrker också motion Fi277 yrkande 18 av m.fl. (s). Jag står bakom den inkomstberäkning som redovisas i motion Fi269. Ramarna för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution beslutade , vid behandlingen av budgetproposition, om mål för politikområdet Skatt, tull och exekution. Dessa mål bör ligga fast. Om medborgare och företag ska ha förtroende för och skattesystemet krävs det att regelverk och handläggningsprocesser är rationella, tydliga och förståeliga. Därför är regelförenklingar av största vikt för såväl enskilda som företag och för det interna arbetet inom . bör tillföras medel på sitt anslag för att säkerställa att myndigheten även fortsatt kan erbjuda en bra service till allmänhet och företag. anslag bör därför ökas med . Även är i behov av resursförstärkningar. Myndighetens anslag är inte dimensionerat för att klara de krav som ställs på verksamheten. Det behövs ökade resurser för att förbättra gränskontrollen och kunna förebygga narkotikasmuggling och annan brottslighet. anslag bör därför höjas med . vill ge en ny roll i det viktiga arbetet för att komma till rätta med överskuldsatta människors situation. Vi föreslår att ska få ansvar för att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån till människor som är överskuldsatta, och anslår därför ytterligare medel till . I detta sammanhang vill vi dock framhålla att den utgiftsram för utgiftsområde som vi föreslår i motion Fi276 yrkande 12 delvis har blivit missvisande. En stor del av den ökning som vi föreslår avser i själva verket ramen för de kreditgarantier som staten genom garanterar. Denna summa belastar därmed inte anslaget. Kostnaden för verksamheten, inklusive administrationskostnader och infriade garantiåtaganden, skulle uppgå till . Detta innebär att den totala utgiftsramen för utgiftsområde 2008 blir högre med de av oss föreslagna satsningarna jämfört med den ram som regeringen föreslår. Jag tillstyrker med angiven justering motion Fi276 yrkandena 12 och 13 i denna del. Skattefrågor i budgetpropositionen (mp) () anför: ekonomiska politik innebär bättre villkor för de sämst ställda, en effektiv och kraftfull klimatpolitik, solidaritet med världens alla människor och ett stort mått av ansvar för framtida generationer. Klimatomställningen utgör en av de största utmaningarna samhället står inför. Effekterna av fortsatta utsläpp av klimatgaser på dagens nivå kommer att få katastrofala följder. som ett modernt och väl utvecklat land med höga utsläpp per capita har ett stort ansvar att gå före i klimatomställningen, utveckla ny teknik och bidra till att fattigare länder både klarar de problem som klimatutsläppen förorsakat och den omställning av energisystemen som behövs för att dessa länder ska kunna fortsätta att utvecklas. Vidtas kraftiga åtgärder nu kan kostnaderna i form av global BNP hållas på en rimlig nivå. Uteblir klimatpolitiken blir kostnaderna mångdubbelt högre. Vi förhåller oss kritiskta till att förslaget om ett andra steg i jobbskatteavdraget skulle ha stora effekter på sysselsättningen, särskilt som de största skattereduktionerna går till dem med högst inkomster. Vi är också kritiska till de fördelningsmässiga resultaten av skattereduktionen. I kronor räknat vinner höginkomsttagaren på låginkomsttagarens bekostnad, både i det första och det andra steget av jobbskatteavdraget. Vi avvisar andra steget i jobbskatteavdraget men vill inte straffa människor med låga inkomster när väl skattesänkningen genomförts. Vi föreslår därför att skattereduktionens första steg trappas av. Det reformerade jobbskatteavdraget innebär att underlaget för jobbskatteavdraget trappas ned på inkomster över 5,9 prisbasbelopp. Härigenom sänks skattereduktionen fr.o.m. inkomster runt . Avtrappningen innebär ingen skattehöjning för personer med inkomster . Resultatet är en bättre fördelningsprofil och utrymme för satsningar på dem som har det sämst ställt. En stor grupp som inte fått del av skattesänkningarna är pensionärer, en annan grupp är långtidssjuka och långtidsarbetslösa. Av fördelningspolitiska skäl föreslår vi därför ett höjt grundavdrag för alla. Det höjda grundavdraget innebär att alla som inte har inkomst av arbete får en sänkt skatt med . Av fördelningspolitiska skäl föreslår vi också en lägre uppräkning av skiktgränsen för statlig skatt. Skattereduktionen för hushållsnära tjänster kommer främst att utnyttjas av personer med goda inkomster som bör ha råd att betala för dessa tjänster själva. Hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riskerar att ersätta en form av skattefusk med en annan och bidrar inte till ökad jämställdhet. Vi föreslår att skattereduktionen för hushållstjänster slopas fr.o.m. och avvisar den planerade skattereduktionen för förmån av hushållstjänster. Vi anser att regeringens förslag om höjt reseavdrag är lite märkligt i ett läge där vi måste minska transporterna för att motverka klimatförändringarna. I stället bör reseavdragen reformeras. Dagens system för avdrag för resor till och från arbetet är ett system som i första hand stöder bilister. Visserligen krävs det att man tjänar minst på att välja bilen framför andra transportmedel, men det är en regel som är svår att kontrollera. I en särskild granskning av reseavdragen visade det sig att nära hälften hade begärt för höga avdrag, framför allt eftersom tidsvinsten inte var tillräcklig för att berättiga till avdrag för bilresor. Dessa problem att systemet främst stöder bilister och är relativt lätt att fuska med skulle dock gå att lösa genom ett rent avståndsbaserat system, där valet av färdmedel inte spelar någon roll. Det innebär att kollektivtrafikresenären får lika stort avdrag som bilisten, även om det är billigare att åka kollektivt, och det kan därför väntas stimulera fler människor att välja att åka kollektivt. Det innebär också att inte behöver granska om tidsvinsten vid bilresor verkligen överstiger . Principen för avdraget bör vara att de som har relativt korta transporter som kan ersättas med kollektiva färdmedel bör uppmuntras att göra detta. Hur beskattningen av förmånsbilar ser ut har stor påverkan på fordonsflottan i då en stor andel av nybilsköpen sker i form av förmånsbil (av nybilsköpen i sker i form av förmånsbil). tunga och bränslekrävande fordonspark är därför delvis ett resultat av hur förmånsbeskattningen av bilar är utformad. Eftersom förmånssystemets utformning påverkar fordonsparken är det viktigt att förmånssystemet ses över. I flera andra länder används olika typer av koldioxidrelaterade förmånsvärden. Vi anser att detta kan vara en intressant väg framåt. Risken med ett sådant system är emellertid att bilar med låg bränsleförbrukning blir subventionerade. En annan väg framåt är att i större grad neutralisera den skattemässiga skillnaden mellan beskattningen av privatägda bilar och förmånsbilar för att på det sättet skapa större genomslag för andra klimatstyrmedel som koldioxidskatt och fordonsskatt. Vi föreslår att regeringen utreder hur beskattningen av förmånsbilar kan förändras för att öka miljöstyrningen. Av klimatskäl och folkhälsoskäl bör arbetsgivare få möjlighet att förse anställda med cykel utan förmånsbeskattning om cykeln används för resa till arbetet. Värdet får uppgå till högst inklusive service om cykeln används som huvudsakligt transportmedel för resor till arbetet. Regeringens förslag om nedsatt särskild löneskatt för äldre avvisas. I stället genomförs en generell skattesänkning för alla företag som utformas med de tidigare reglerna för nedsatta sociala avgifter som förebild. Syftet med reformen är att underlätta för små företag. Vidare anser vi att arbetsgivaravgiften för små och medelstora företag med hög forskningsintensitet bör sättas ned. avvisar regeringens planer på att avskaffa den statliga fastighetsskatten på bostäder /08. Regeringens omläggning av fastighetsskatten får väldigt dåliga fördelningseffekter. Det tak i fastighetsbeskattningen som regeringen föreslår kommer att leda till att ägare av hus med mycket höga taxeringsvärden får betydligt lägre skatt än medan ägare av hus med låga taxeringsvärden får betala nästan samma skatt. riskerar förslaget att späda på redan höga huspriser och därmed göra det svårare för personer som inte redan befinner sig inne på fastighetsmarknaden att komma in. Liksom är jag kritisk till regeringens hantering av frågan. En så stor och genomgripande reform som den som läggs fram måste ske på ett ansvarsfullt sätt och i flera steg. Det snabbt hopsnickrade förslaget till ny fastighetsbeskattning som regeringspartierna gick till val på hade behövt genomlysas ordentligt innan det presenterades som ett skarpt förslag. De problem som regeringen nu har med fastighetsskatten visar med all tydlighet att förslaget inte beretts ordentligt. Jag står bakom tidigare förslag om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att se över hela fastighetsbeskattningen. har tidigare framhållit att det finns åtskilliga problem som är förknippade med en avveckling av förmögenhetsskatten. En eventuell sänkning eller avskaffande måste ske på ett ekonomiskt ansvarsfullt och fördelningspolitiskt rättvist sätt. Vi anser inte att regeringens förslag uppfyller dessa krav. Det är både stötande och från fördelningspolitisk synpunkt orättvist att andra ska finansiera en avveckling som mest gynnar de bättre bemedlade i samhället. En avveckling av förmögenhetsskatten kan endast accepteras om den ingår i en politik som sammantaget är fördelningspolitiskt acceptabel. Mot denna bakgrund avvisar regeringens planer när det gäller förmögenhetsskatten. är det svårt för många med begränsade inkomster att spara ihop ett startkapital för att starta ett företag. Därför vill införa ett etableringskonto enligt den modell som redan finns i . Alla löntagare ska skattefritt kunna sätta av pengar som kan användas för att starta ett nytt företag. Det ska vara möjligt att åtminstone spara ihop minimiinsatsen för att bilda ett aktiebolag, . Förslaget måste utredas och bör kunna införas . var under förra mandatperioden drivande för den omfattande miljö- och energiskatteomläggning som då skedde den s.k. gröna skatteväxlingen. Denna skatteväxling omfattade totalt ca . Skatteväxlingen innebar bl.a. att användningen av olja för uppvärmning i småhus till stor del fastades ut och att oljan ersatts med fjärrvärme och biobränsle. anser emellertid att koldioxidutsläppen måste minska med ytterligare . Det enskilt viktigaste styrmedlet för att nå resultat på klimatområdet är enligt vår bedömning koldioxidskatten. Den kommande höjningen av koldioxidskatten är, om än ett stort steg för regeringen, så tyvärr bara ett litet steg för klimatet. För att bättre klara minskningen av utsläppen av växthusgaser anser vi att skatten behöver höjas med per kilo 2008 och med ytterligare 2009. En höjning av koldioxidskatten får effekt på priset på bl.a. bensin, diesel och eldningsolja. Med vårt förslag till skattehöjning skulle priset på bensin öka till per liter 2010. För att minska genomslaget på priset på eldningsolja, vid den höjning av koldioxidskatten vi föreslår, anser vi att energiskatten ska sänkas med 2008 och helt fasas ut . Regeringens koldioxidskattehöjning matchas tyvärr inte heller av nödvändiga investeringar i ny energiteknik, energieffektivisering och utbyggd kollektivtrafik, vilket en omställning till ett hållbart samhälle kräver. Höjningen av reseavdragen och de aviserade stora satsningarna på utbyggda vägnät indikerar att regeringen i stället fortsatt tror på bilen som den viktigaste komponenten i transportsystemet. I motsats till förslag kompenseras däremot inte kollektivtrafikresenärerna, vare sig för koldioxidskattehöjningen eller för höjningen av skatten på diesel. saknar alltså fortsatta regeringsambitioner när det gäller skattehöjningar av koldioxidskatten och andra energi- och klimatrelaterade skatter. Vi befarar att avsaknaden av fortsatta ambitioner innebär att regeringen inte inser allvaret i klimatproblemen. Avsaknaden av en långsiktig strategi indikerar att årets höjda koldioxidskatt mer är en engångsföreteelse med syfte att finansiera fortsatta skattesänkningar för löntagarna. 2004 stod den del av industrin som inte ingår i systemet med utsläppsrätter för koldioxidutsläpp. Det motsvarar av industrins totala utsläpp och av totala utsläpp. Industrins koldioxidskatt är nedsatt till av hushållens nivå. Nedsättningen motiveras i huvudsak med att industrin är utsatt för internationell konkurrens. gör trots det bedömningen att utsläppskraven på industrin kan skärpas och att det finns potential för utsläppsminskningar även inom denna del av industrin. Utöver den generella höjningen av koldioxidskatten vi föreslår, så föreslår vi därför också att den lätta industrins nedsättning av koldioxidskatten ska minska. Den lätta industrin bör betala av skatten i stället för . Sammantaget innebär detta att koldioxidskatten för den lätta industrin höjs med per kilo koldioxid. delar inte heller regeringens uppfattning att koldioxidskatten i den handlande sektorn ska sänkas. Skatten bör tvärtom vara kvar till dess att utsläppshandelssystemet fungerar tillfredsställande, dvs. tidigast när utsläppstaken sänks och utsläppsrätterna börjar auktioneras ut. finns de största klimatproblemen på trafikområdet. Utsläppen från privatbilismen fortsätter att öka liksom från lastbilstrafiken, sjötransporterna och flyget. Vi föreslår därför reformer för att öka miljöstyrningen och minska energianvändningen inom framför allt transportsektorn. välkomnar höjningen av skatten på diesel i miljöklass 1 och 2 samt att höjningen ska växlas mot sänkt fordonskatt på dieselpersonbilar. Vi delar Socialdemokraternas förslag att även skatten på diesel i miljöklass 3 ska höjas, för att undvika att denna miljömässigt sämre diesel tar marknadsandelar.