yttr · GV05AU1y · 2007-11-06 00:00:00 — finner inte anledning att inför finansutskottets behandling av utgiftsramarna i övrigt kommentera de partiskillnader som finns inom utgiftsområdena 13 och 14. Dessa skillnader behandlas i detalj i arbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande. Utskottet återkommer nedan under rubriken slutsatser till sin övergripande bedömning av riktlinjerna för den ekonomiska politiken, ramnivåerna och beräkningen av statens inkomster, såvitt avser utskottets beredningsområde. Utskottet vill avslutningsvis i detta sammanhang också kort beröra frågan om skattekrediteringar och redovisning av utgifter på budgetens inkomstsida. Enligt budgetpropositionen avser regeringen att frångå nyttjandet av skattekrediteringar för stöd som är att likställa med utgifter, detta i syfte att ge utgiftstaket dess avsedda betydelse. Därför kommer fr. o. m. bl.a. medel till de särskilda anställningsstöden och stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () att lämnas som bidrag i stället för i form av kreditering av arbetsgivarnas skattekonto. motsätter sig i motion Fi276 denna åtgärd och vill även återinföra ett antal avvecklade arbetsmarknadspolitiska stöd som krediteringar på skattekonto, trots att dessa stöd är att betrakta som utgifter. Stöden uppgår till sammanlagt ca . Av andra motioner framgår att jämställer dessa skattekrediteringar med exempelvis skattekrediteringar för nystartsjobb. När det gäller jämförelsen med nystartsjobben kan utskottet inte dela synsätt och påminner om vad som sades redan i förra årets yttrande till finansutskottet (2006/07:AU1y): Nystartsjobben är dock något principiellt annorlunda än de arbetsmarknadspolitiska stöd som lämnats i form av skattekreditering. Det är för det första inte ett arbetsmarknadspolitiskt program. Nystartsjobben ska vara en rättighet för alla som varit utanför arbetsmarknaden oavsett hur jobbet har förmedlats. Någon anvisning från arbetsförmedlingen som vid andra program förutsätts alltså inte. Arbetsgivaren befrias från en avgift som han annars skulle ha varit skyldig att betala. sätt att använda krediteringar på skattekonto skulle om de blev verklighet undergräva utgiftstakets funktion, vilket utskottet anser djupt beklagligt. Enligt utskottets mening är det angeläget att stöd som i realiteten är att betrakta som utgifter också redovisas under ett utgiftsområde för att upprätthålla budgetdisciplinen och åstadkomma tydlighet och åskådlighet i budgeten. Utformningen av förslag i detta avseende försvårar också avsevärt möjligheterna att jämföra regeringens och partiernas olika budgetalternativ. Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. Regeringen framför i budgetpropositionen att arbetsmarknadspolitiken behöver effektiviseras och arbetslinjen stärkas i syfte att få fler i arbete. Därför fortsätter reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen till den omställningsförsäkring den ska vara. I propositionen presenterar regeringen tre större förändringar i arbetslöshetsförsäkringens regelverk. Regeringen avser att begränsa möjligheten att uppbära arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. Förändringen, som genomförs i förordning, kommer att träda i kraft . kan hela ersättningsperioden (för föräldrar till barn ) användas vid deltidsutfyllnad. Dagens konstruktion och tillämpning av regelverket innebär att en person som är arbetslös på deltid kan få fyllnadsersättning under en mycket , upp till närmare för den som uppbär ersättning . Rätten att återkvalificera sig av deltidsarbetslöshet innebär dessutom att fyllnadsersättningen i vissa fall kan betalas ut . Möjligheten att få deltidsutfyllnad leder till negativa marginaleffekter då värdet av att öka arbetstiden reduceras till följd av minskad arbetslöshetsersättning. Många människor riskerar därmed att fastna i en långvarig deltidsarbetslöshet. Undersökningar har också visat att ersättning även utges till många som egentligen inte vill arbeta heltid. Regelverket leder alltså till ett visst överutnyttjande. är möjligheten att uppbära deltidsersättning viktig, eftersom den gör att många kan ta ett deltidsarbete och därmed få en förankring på arbetsmarknaden. Efter förändringen kommer endast att kunna användas för deltidsutfyllnad inom nuvarande ersättningsperiod (för föräldrar till barn ). Efter att hänsyn tagits till ökade kostnader för fler öppet arbetslösa beräknas utgifterna till följd av deltidsreformen minska med för . Regeringen beräknar att utgifterna minskas med för och med för i förhållande till beräkningen i vårpropositionen. Vidare föreslår regeringen att två ytterligare karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen införs för att öka drivkraften hos sysselsatta att byta jobb utan mellanliggande arbetslöshetsperiod. Förslaget innebär att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med . beräknas utgifterna minska med respektive år i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Regeringen avser att ytterligare stärka drivkrafterna för fackförbund att vara ansvarsfulla i löneförhandlingarna och för arbetslöshetskassorna att öka kontrollen av felaktiga utbetalningar. Regeringen kommer därför att föreslå att avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen tydligare kopplas till utgifterna från . Den nya avgiften kommer att benämnas arbetslöshetsavgift och ersätter den nuvarande s.k. förhöjda finansieringsavgiften. Arbetslöshetsavgiften kommer att motsvara av arbetslöshetskassans utbetalningar av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Avgiften kommer således att bli lägre i kassor med låga utbetalningar än i kassor med höga utbetalningar. Reformen påverkar lönebildningen och arbetslöshetskassornas beteende på ett sådant sätt att sysselsättningen bedöms bli varaktigt högre. Arbetslöshetsavgiften får högst uppgå till , dvs. samma nivå som gäller för den nuvarande förhöjda finansieringsavgiften. Personer som får arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ska vara undantagna från arbetslöshetsavgiften. Nytt är att även arbetslösa som får sjukpenning ska undantas från denna avgift. Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen har på bara minskat kraftigt. Genom den nya avgiften får medlemmarna del av den kraftiga utgiftsminskningen i form av minskade avgifter till arbetslöshetskassorna. Av tabell 1.1 i finansplanen framgår att den nya arbetslöshetsavgiften beräknas medföra att statens inkomster minskar med för och 2,9 respektive jämfört med beräkningarna vårproposition. Socialdemokraterna framhåller i sin motion Fi277 att man har motsatt sig den borgerliga regeringens tidigare försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. Partiet motsätter sig även de nu föreslagna förändringarna i försäkringen. För dem som arbetar innebär deltidsförändringen att en stupstock i a-kassan införs . Försämringen är ett hårt slag mot främst kvinnor som ofrivilligt arbetar deltid. Andelen visstidsanställningar har ökat vilket gör att fler och fler oftare blir arbetslösa i glappet mellan två anställningar. Regeringens förslag om två nya karensdagar i a-kassan slår särskilt hårt mot unga kvinnor eftersom av kvinnorna har en visstidsanställning. Socialdemokraterna vill höja ersättningsnivån i a-kassan till och taket till per dag. A-kassan bör förbättras på samma sätt även för de människor som både är arbetslösa och sjukskrivna. Socialdemokraterna anser att arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras solidariskt och avvisar regeringens förslag om s.k. arbetslöshetsavgift och vill i stället sänka avgiften till arbetslöshetsförsäkringen till den nivå som gällde före . Socialdemokraterna beräknar att partiets förslag till utformning av arbetslöshetsförsäkringen innebär en utgiftsnivå som ligger högre än regeringens förslag för och 10,4 respektive högre än regeringens förslag . Förslaget om sänkt avgift i arbetslöshetsförsäkringen till den nivå som gällde före beräknas minska statens inkomster med för perioden 20082010 i förhållande till regeringens beräkning. Enligt i motion Fi276 går regeringen genom de föreslagna förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen nu vidare i sina ambitioner att försvaga fackföreningsrörelsen och urholka den svenska avtalsmodellen. Partiet avvisar både två nya karensdagar och begränsningen av möjligheten till deltidsutfyllnad i arbetslöshetsförsäkringen. finner det anmärkningsvärt att regeringen mycket aktivt motarbetat förslag om att stärka rätten till heltid, som den nu försvårar situationen ytterligare för de deltidsarbetslösa. Partiet vill i stället återställa regelverket i arbetslöshetsförsäkringen och ersättningsnivån i försäkringen och aktivitetsstödet till situationen före . bör den högsta dagpenningen i a-kassa och aktivitetsstöd höjas till per dag och därefter. Även grundbeloppet höjs till per dag. vill också återställa avgiftsfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen till nivå. Av motionen framgår vidare att vill återinföra skattereduktionen för avgiften till arbetslöshetsförsäkring och medlemsavgiften i fackförening. beräknar att partiets förslag till utformning av arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet innebär en utgiftsnivå som ligger högre än regeringens förslag för . räknar partiet emellertid med att deras föreslagna jobbsatsning inom offentlig sektor kommer att minska kostnaderna för arbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd med för . Netto beräknas därmed utgifterna i jämförelse med regeringens förslag öka med . beräknas en bruttoökning på 12,8 respektive och en nettoökning på 4,6 respektive i förhållande till regeringens beräkning. Förslaget om sänkt avgift i arbetslöshetsförsäkringen beräknas minska statens inkomster med för perioden 20082010 i förhållande till regeringens beräkning. Partiets förslag att återinföra avdragsrätten för avgift till arbetslöshetsförsäkring och fackföreningsmedlemskap beräknas minska statens inkomster med för perioden 20082010 i förhållande till regeringens beräkning. menar i motion Fi278 att det behövs förstärkningar i arbetslöshetsersättningen. avvisar både förslaget om nya karensdagar och begränsningen av möjligheten till deltidsutfyllnad i arbetslöshetsförsäkringen. Partiet anser att försäkringen bör ge en 80-procentig ersättning utan avtrappning och att den inte bör utestänga stora grupper. Ett studerandevillkor bör återinföras i a-kassan och reglerna för kvalificering till a-kassan måste förbättras. menar partiet att det är viktigt att sänka nivån på avgifterna i a-kassan med eftersom människor nu strömmar ut ur arbetslöshetsförsäkringen då regeringen genomfört försämringar i försäkringsskyddet. beräknar att partiets förslag till utformning av arbetslöshetsförsäkringen innebär en utgiftsnivå som ligger högre än regeringens förslag för och 6,8 respektive högre än regeringens förslag . En sänkt avgift i arbetslöshetsförsäkringen beräknas minska statens inkomster med för perioden 20082010 i förhållande till regeringens beräkning. Utskottet kan inledningsvis konstatera att den av regeringen föreslagna förändringen i möjligheterna att ta ut arbetslöshetsförsäkring på deltid inte kräver någon förändring av lag. De budgeteffekter som förändringen beräknas medföra underställs emellertid genom budgetpropositionen . De två andra förändringar av arbetslöshetsförsäkringens regelsystem som aviseras i propositionen ytterligare karensdagar och införandet av en ny arbetslöshetsavgift förutsätter däremot förändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Förslag till sådana lagändringar ska, enligt vad som framförs i propositionen, föreläggas . Eftersom de två sistnämnda förslagen kommer att bli föremål för närmare behandling av begränsar utskottet sig i detta sammanhang dels till några allmänna kommentarer om arbetslöshetsförsäkringens utgiftsutveckling och förslagen om återgång till regelverket före , dels till att kommentera förslaget om en begränsning av möjligheten att få deltidsersättning. Det framgår av budgetpropositionen att ca utbetalades 2006. Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas uppgå till ca för och ca för . Enligt den senaste statistiken från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) utbetalades för , vilket är en minskning med jämfört med samma månad . En stor del av de sjunkande kostnaderna kan enligt IAF härledas till det förbättrade arbetsmarknadsläget. I den rapport som IAF tagit fram enligt särskilt regeringsuppdrag beräknas emellertid den samlade effekten av de förändringar i försäkringen som trädde i kraft respektive (exklusive begränsningen av den överhoppningsbara tiden) ha minskat kostnaderna med ca , beräknat siffror (IAF 2007:8). IAF gör bedömningen att den faktiska effekten för kommer att bli lägre ca till följd av att den förbättrade arbetsmarknaden lett till lägre utbetalningar. På lång sikt bedöms utbetalningarna av ersättning till följd av de genomförda regelförändringarna bli lägre än om förändringarna inte genomförts. I sammanhanget kan också nämnas att IAF i en annan rapport (IAF 2007:10) prognostiserar att betalas in till staten i s.k. förhöjd finansieringsavgift till följd av den förändring som genomförts i försäkringens intäktssystem. Utskottet vill först uttrycka sin stora tillfredsställelse över den goda utvecklingen på arbetsmarknaden som, förutom de positiva effekter den haft för de människor som gått från utanförskap till arbete, också varit mycket gynnsam för samhällsekonomin, inte minst i form av minskade kostnader för arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet noterar också med glädje att de förändringar i riktning mot att göra det mer lönsamt att arbeta som genomförts i bl.a. arbetslöshetsförsäkringen enligt exempelvis och har bidragit till den goda utvecklingen. Trots detta förordar oppositionspartierna nu i sina motioner i varierande grad en återgång till tidigare försäkringssystem. Utskottet vill i sammanhanget påminna om vad utskottet uttalade inför beslutet om förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen (2006/07:AU3 s. 19): Oppositionspartierna verkar bortse från risken att dagens generösa system med långa ersättningsperioder och hög ersättningsgrad medför att tiden för att hitta ett nytt arbete kan bli onödigt lång. Försäkringen fungerar då mer som ett allmänt försörjningsstöd än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Utskottet anser liksom regeringen att det finns stöd i forskningen för att ersättningsnivån har påverkan på sysselsättningen. En successivt nedtrappad ersättning stärker incitamenten att söka arbete. Sökaktiviteten påverkas liksom benägenheten att acceptera ett arbete, vilket ökar sannolikheten att också få ett arbete. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning än och anser att oppositionspartiernas förslag om återställare skulle motverka ansträngningarna att bryta det kvarvarande utanförskapet. De skulle dessutom vara samhällsekonomiskt mycket kostsamma. När det gäller förslaget om en begränsning av möjligheten att uppbära arbetslöshetsförsäkring på deltid kan utskottet till att börja med konstatera att olika typer av begränsningar bl.a. tidsmässiga varit vanligt förekommande under försäkringens historia (jfr 2006:22). När arbetslöshetsförsäkringen först reglerades i särskild lagstiftning med införandet av lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring gjordes möjligheten till deltidsutnyttjande begränsad , med en möjlig förlängning med efter individuell prövning. I propositionen (prop. 1973:56) motiverades begränsningen på följande sätt: [D]et bör undvikas att partiell arbetslöshet under deltidsarbete i kombination med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen normaliseras genom att pågå . I sådana fall kan det bli så att varken den försäkrade eller hans arbetsgivare har något intresse av att den aktuella situationen förändras. Begränsningsregeln slopades 1984, men en ny begränsningsregel infördes . Med hänvisning till att det även med denna begränsning skulle vara möjligt att uppbära ersättning infördes också i förordning en särskild regel om prövning av ersättningsrätten var sjätte månad (prop. 1986/87:150, bil. Regeln om begränsning av antalet ersättningsdagar avskaffades återigen . Sexmånadersprövningen bibehölls emellertid och förtydligades genom ett uttalande av arbetsmarknadsutskottet med innebörden att ersättning normalt sett skulle vara avhängigt av ett intyg från arbetsgivaren om att den anställde inte kunde erbjudas arbetstid i önskad omfattning (1992/93:AU17). ska för detta ändamål det s.k. deltidsintyget användas. Nämnas kan slutligen också att regeringen genom ändring i förordning införde en begränsning som innebär att personer som är tillsvidareanställda på deltid inte efter försäkringsperiodens utgång kan få ny deltidsersättning så länge de är tillsvidareanställda. Utskottet kan vidare i sammanhanget notera att det gällande systemet för kontroll av arbetslöshetsersättning till deltidsarbetslösa har fått kritik såväl i en rapport från (RiR 2006:1) som i två rapporter från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF 2006:22 och IAF 2007:17). IAF finner att anvisningsgraden till arbete för deltids- och timanställda var mindre än hälften så hög och mindre än en tredjedel så hög som för heltidsarbetslösa. Andelen underrättelser om ifrågasatt ersättningsrätt som arbetsförmedlingen lämnar till kassorna motsvarar heller inte andelen deltids- och timanställda. Inspektionen anser att det finns anledning att se till att de ovan berörda formerna för kontroll av försäkringsreglerna används i lämplig omfattning även när det gäller deltidsarbetslösa och timanställda (IAF 2007:17 s. 31). IAF är i båda rapporterna också kritisk mot hur sexmånaderskontrollen av deltidsersättningen fungerar. framför i sin rapport att arbetsförmedlingarnas kontroll av hur de deltidsarbetslösa uppfyller ersättningsvillkoren är svag jämfört med dess kontrollinsatser avseende helt arbetslösa. Revisionen bedömer risken för att ersättningssystemet överutnyttjas som hög. Mot bakgrund av framför allt de deltidsarbetslösas mycket låga sökintensitet är det enligt anmärkningsvärt att det relativt sett inte ens görs hälften så många underrättelser till arbetslöshetskassan för de deltidsarbetslösa som för de helt arbetslösa. En trolig förklaring till detta är att de deltidsarbetslösa kontrolleras mindre noga än de helt arbetslösa (RiR 2006:1 s. 4647). Utskottet finner det bl.a. med hänvisning till de nämnda presenterade rapporterna mycket välkommet att regeringen tar sig an frågan om hur fler deltidsarbetslösa ska kunna beredas förutsättningar att gå upp till heltidsarbete. En rad av de reformer som har genomförts och som regeringen nu aviserar exempelvis jobbskatteavdraget, skatteavdraget för hushållsnära tjänster och sänkningen av socialavgifterna på vissa tjänster är ägnade att öka arbetskraftsefterfrågan hos arbetsgivare som incitamenten för de arbetslösa att arbeta mer ökar. Utskottet noterar i sammanhanget att deltidsarbetslösheten också sjunker. var 54 000 inskrivna som deltidsarbetslösa på arbetsförmedlingen, vilket är 9 000 färre än under motsvarande månad . Antalet timanställda har minskat med 16 000 till 78 000 personer . Regeringens förslag att begränsa möjligheten att uppbära arbetslöshetsförsäkring på deltid ska, enligt utskottets mening, ses som ytterligare ett medel att stärka arbetslinjen. Som framgår av utskottets korta redovisning ovan har argumenten för att begränsa tiden med deltidsersättning varit relativt beständiga . Utskottet kan utan svårigheter instämma i de uttalanden om vikten av att försäkringen inte ska användas som en deltidsförsörjning som gjordes av de socialdemokratiska föredragande statsråden och 1987. I den nämnda rapporten från framförs att det för att stärka arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring är angeläget att ansträngningarna att påskynda den enskildes övergång till önskad arbetstid kan relateras till en bestämd planeringsperiod. Utskottet instämmer till fullo även i denna bedömning. Det gällande systemet har möjliggjort att en deltidsanställning har kunnat fyllas ut med arbetslöshetsersättning utan att vare sig arbetsgivare eller arbetstagare haft incitament att syna och omvärdera anställningssituationen. Förutom att systemet inte överensstämmer med försäkringens funktion som omställningsförsäkring, har den deltidsarbetslöses inkomstutveckling över på detta sätt hämmats genom att han eller hon inte haft heltidslön. Det nya systemet kommer, enligt utskottets bedömning, att innebära att det blir naturligt för den som kombinerar en deltidstjänst med deltidsersättning att, i samråd med arbetsförmedling och arbetsgivare, redan från första ersättningsdagen planera för hur övergången till heltidsanställning ska kunna ske. Utskottet konstaterar avslutningsvis att även samhällets kostnad för det nuvarande systemet är betydande. IAF har beräknat deltidsersättningens andel av kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen till , motsvarande för , för och för (IAF 2006:22, IAF 2007:17). Utskottet finner därför att regeringens förslag är vällovliga även från dessa utgångspunkter. Utskottet ställer sig bakom de förändringar av ramnivån som reformerna medför, inklusive de tillfälliga utgiftshöjningar till följd av åtgärder för att mildra övergångseffekter som regeringen föreslår. Mot bakgrund av den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden, främst den kraftigt minskade ungdomsarbetslösheten, bedömer regeringen att behovet av programplatser blir lägre jämfört med bedömningarna i samband med ekonomiska vårproposition och i förhållande till antalet programplatser . I enlighet med vad regeringen aviserat ekonomiska vårproposition kommer omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen emellertid att vara större än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Ökningen uppgår till 18 000 platser med anledning av införandet av jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar och instegsjobb. De konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen beräknas till i genomsnitt 94 000 personer , varav 5 000 platser avser deltagare med rehabiliteringspenning finansierade under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Regeringen beräknar att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program kommer att uppgå till i genomsnitt 89 000 personer . Av dessa beräknas drygt 65 000 platser avse program där aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning lämnas. Resterande del av programplatserna utgörs av särskilt anställningsstöd, kvarvarande plusjobb, instegsjobb och 4 000 platser som avser deltagare med rehabiliteringspenning. beräknas ca 91 000 personer vara i konjunkturberoende program. Utgifterna för jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar tillsammans med ökningen med anledning av att särskilt anställningsstöd och anställningsstöd för långtidssjukskrivna redovisas under anslag på statsbudgetens utgiftssida i stället för på inkomstsidan, vilket innebär att medlen till konjunkturberoende program ökar. Anslaget ökas även med anledning av att deltidsarbetslösa föräldrar med försörjningsansvar för barn får delta i jobb- och utvecklingsgarantin efter det att deras med deltidsutfyllnad löpt ut. minskas volymerna i andra insatser på ett sådant sätt att utgiftsökningen för konjunkturberoende program (exklusive deltagarnas ersättning) för jämfört med vad anslog för är och 2,7 respektive . Reformer på arbetsmarknadsområdet som fortfarande belastar statsbudgetens inkomstsida är öppnandet av nystartsjobben till hela den offentliga sektorn, de särskilda, s.k. nyfriskjobben för sjukskrivna och för personer med aktivitets- och sjukersättning och möjligheten för personer som varit deltidsarbetslösa längre än att tillfälligt kvalificera sig för nystartsjobb under maximalt . Förändringarna beräknas innebära ökade skatteutgifter på ca för . Socialdemokraterna framför i motion Fi277 att det i rådande konjunkturläge krävs en mindre kvantitet än tidigare när det gäller insatser i form av hjälp och stöd för arbetssökande. Fokus måste nu ligga på att rusta de som står allra längst från arbetsmarknaden så att också de kan få jobb.