yttr · GV05SfU1y · 2007-11-05 00:00:00 — 2007/08:SfU1 Ramar för utgiftsområdena 8, 1012 m.m. Ramar för utgiftsområdena 8, 1012 m.m. har beslutat att bereda socialförsäkringsutskottet tillfälle att avge yttrande över de delar av budgetpropositionen (volym 1) jämte motioner som berör socialförsäkringsutskottets ansvarsområde. Med anledning härav yttrar sig socialförsäkringsutskottet över regeringens förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområdena 8 och 1012, beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och statsbudgetens inkomster såvitt avser socialavgifter jämte motioner i motsvarande delar. Utskottet yttrar sig över följande motioner: Fi269 av m.fl. (v) yrkandena 32 och 34 Fi271 av () och () Fi276 av m.fl. (v) yrkandena 10, 12 och 13 Fi277 av m.fl. (s) yrkandena 35, 1516 och 51 Fi278 av m.fl. (mp) yrkandena 57, 14 och 16 Sf347 av m.fl. (s) yrkandena 13 och 17 A400 av m.fl. (s) yrkande 2 samt N323 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och 2. Utskottet överlämnar med eget yttrande motion Fi276 av m.fl. (v) yrkande 9. Utskottet avger följande yttrande. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna . Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna Fi276 yrkandena 12 och 13, Fi277 yrkandena 4 och 5 och Fi278 yrkandena 5 och 7. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp gäller enligt 3 kap. 5 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension att i stället för som tidigare av den antagandeinkomst som ligger till grund för beräkning av inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning grundar rätt till ålderspension. Denna reducering medför att personer med inkomstrelaterad aktivitets- och sjukersättning får en lägre ålderspension. Vid sin behandling av förslaget (bet. 2006/07:SfU1 s. 50) framhöll socialförsäkringsutskottet att förslaget om reducerad antagandeinkomst innebär att den inkomst som läggs till grund för ålderspensionen blir mer i överensstämmelse med den inkomst som blir pensionsgrundande då den försäkrade uppbär sjukpenning. Utskottet tillstyrkte därefter förslaget. vidhåller sitt tidigare ställningstagande i frågan. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna . Med det anförda bör finansutskottet avstyrka motionerna Fi276 yrkandena 12 och 13, Fi277 yrkandena 4, 5 och 51, Fi278 yrkandena 5 och 7 samt Sf347 yrkandena 13 och 17. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna . Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna Fi276 yrkandena 12 och 13, Fi277 yrkandena 4 och 5 och Fi278 yrkandena 5 och 7. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn beslutade om vissa förändringar avseende vad som ska innefattas i olika utgiftsområden (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:KU22, rskr. 2006/07:223). För socialförsäkringsutskottets del innebär beslutet att fr.o.m. förs anslaget för bostadsbidrag över till utgiftsområde 12 från utgiftsområde 18. Det i budgetpropositionen framlagda förslaget till ram för utgiftsområde 12 utgår således härifrån. Förslagen till ramar för utgiftsområdena 12 och 18 i partimotionerna Fi277 (s) och Fi276 (v) utgår bl.a. från förutsättningen att anslaget för bostadsbidrag även fortsättningsvis ska ingå i utgiftsområde 18. Beslut om ändring avseende vad som ska innefattas i ett utgiftsområde ska tas i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen. Eftersom har fattat beslut om att anslaget för bostadsbidrag fortsättningsvis ska ingå i utgiftsområde 12 bör förslagen till ramar i dessa motioner anpassas till de av beslutade förutsättningarna. Förslagen avseende utgiftsområde 12 redovisas därför i tabellen ovan omräknade så att anslaget för bostadsbidrag ingår. En motsvarande anpassning har gjorts av motionernas förslag avseende utgiftsområde 18. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning av utgifternas storlek och föreslår därför att finansutskottet tillstyrker dels den föreslagna ramen för utgiftsområdet , dels förslaget till preliminär fördelning av utgifterna . Därmed bör finansutskottet avstyrka motionerna Fi276 yrkandena 12 och 13, Fi277 yrkandena 4 och 5 och Fi278 yrkandena 5 och 7. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten I propositionen föreslås att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Enligt regeringen uppgår beräknat belopp till . m.fl. (v) begär i motion Fi276 yrkande 9 att utgifterna ska tas upp till ett belopp som är högre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att tilläggspensionen för vissa av de tidigare ATP-pensionärerna ska räknas upp som en kompensation för den urholkning av pensionerna som skedde . Utskottet har tidigare behandlat frågan om att kompensera ATP-pensionärerna, senast i betänkande 2006/07:SfU1 (s. 66). Utskottet konstaterade då att pensionärerna hade kompenserats för besparingarna på basbeloppet genom en skattelättnad som bestod i att den särskilda skattereduktion som löntagare och andra med pensionsgrundande inkomster medgetts som kompensation för den allmänna pensionsavgiften utvidgades till att omfatta pensionsinkomster och således även pensionärerna. ersattes den särskilda skattereduktionen med ett högre allmänt grundavdrag. Utskottet, som inte kunde se något skäl att ytterligare kompensera pensionärerna, avstyrkte därmed ett motionsyrkande i frågan. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och vill i övrigt tillägga att det i första hand är angeläget att, i den mån det finns utrymme för ekonomiska förbättringar, göra satsningar på de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag och anser därför att finansutskottet bör tillstyrka förslaget samt avstyrka motion Fi276 yrkande 9. Socialavgifter utgörs enligt socialavgiftslagen (2000:980) av arbetsgivaravgifter och egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för social trygghet. Dessutom tas allmän pensionsavgift och statlig ålderspensionsavgift ut för att finansiera den inkomstgrundade ålderspensionen. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer på ersättning främst i form av löner, arvoden och andra skattepliktiga förmåner. Avgiftsunderlaget består av summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har utgetts under en kalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , arbetsmarknadsavgiften och ålderspensionsavgiften . Egenavgifter betalas av fysiska personer i första hand på överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten har arbetat i inte oväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör , arbetsmarknadsavgiften och ålderspensionsavgiften . Arbetsgivare och egenföretagare ska också enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift betala allmän löneavgift av avgiftsunderlaget. Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna fick arbetsgivare för göra ett generellt avdrag av underlaget, dock högst med , vilket motsvarade en lönesumma på . halverades detta avdrag övergångsvis till av avgiftsunderlaget, dock högst med . Motsvarande ändring gjordes för egenavgifterna. fick ett generellt avdrag göras av underlaget, dock högst med , vilket motsvarade en lönesumma på . halverades avdraget övergångsvis till av avgiftsunderlaget, dock högst med . upphör de generella avdragen helt att gälla (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9). infördes en regional stimulans för företagandet i stödområde A, vilken är utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. Företag inom bl.a. sektorerna jordbruk och transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom utvidgade avdrag på , utöver de generella avdragen, vid beräkningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det utvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifter är maximerat till och avseende egenavgifter till . Enligt lagen (2006:294) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag kunde ett enmansföretag få sänkta arbetsgivaravgifter på ersättning som utgavs till den som först anställdes i företaget. Reglerna innebar att endast ålderspensionsavgiften behövde betalas i dessa fall. Nedsättningen gällde till den del ersättningen till den nyanställde inte översteg och . Lagen trädde i kraft och skulle tillämpas på ersättningar som betalades ut t.o.m. . Lagen avskaffades dock vid utgången av 2006 (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9). gäller en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte . Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halveras. En motsvarande nedsättning, dvs. med hälften, görs också för personer i samma ålder som betalar egenavgifter och allmän löneavgift. De avgifter som ska betalas får dock inte understiga ålderspensionsavgiften på . Allmän pensionsavgift uppgår till av avgiftsunderlaget och betalas av den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete och av den som fyllt och är född eller . Avgiften finansierar inkomstpension och tilläggspension och är avdragsgill vid taxeringen. Vid beräkning av inkomst av anställning ska avdrag göras för kostnader som arbetstagaren har haft i den utsträckning kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger . I budgetpropositionen föreslås att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Inkomsten till statsbudgeten av socialavgifter och löneskatter men efter avdrag för avgifter till pensionssystemet och nedsättningar av socialavgifter m.m. beräknas uppgå till . Sjukförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas de utgifter som sjukförsäkringsavgiften ska täcka uppgå till . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Den ökade sysselsättningen innebär att de utgifter som arbetsmarknadsavgiften ska finansiera nu minskar. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänks till av avgiftsunderlaget och i egenavgifterna till av avgiftsunderlaget. Eftersom justeringen av de båda avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat totalt uttag ska den allmänna löneavgiften i både arbetsgivar- och egenavgifter höjas till . De föreslagna förändringarna i avgiftsnivåerna föreslås gälla från . Enligt nya regler i inkomstskattelagen (1999:1229) har beloppsgränsen för när kostnader för övriga utgifter i inkomstslaget tjänst får dras av höjts från till fr.o.m. . Regeringen föreslår att en följdändring görs i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift på så sätt att beloppsgränsen för avdrag för kostnader som den försäkrade haft i sitt arbete höjs från till . De nya reglerna ska träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. avser regeringen att återkomma till med ett förslag om att socialavgifterna sätts ned för vissa delar av tjänstesektorn. Nedsättningen innebär att socialavgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, slopas helt. Ambitionen är att de nya reglerna ska kunna träda i kraft . m.fl. (s) begär i motion Fi277 yrkande 3 att godkänner Socialdemokraternas beräkning av statsbudgetens inkomster . I motionens yrkanden 15 och 16 begärs att den generella nedsättningen av socialavgifter inte ska tas bort, att sänkta socialavgifter för personer ska avskaffas samt att sänkta socialavgifter för vissa delar av tjänstesektorn inte ska införas. Motionärerna framhåller att avskaffandet av den generella nedsättningen av socialavgifter fr.o.m. främst drabbar småföretagen. Vidare är nedsatta arbetsgivaravgifter för olika åldersgrupper ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen på. Även personer som redan har arbete eller skulle ha fått arbete utan stimulansen omfattas av nedsättningen. Ett införande av sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag skapar snedvridningar och gränsdragningsproblem och ökar företagens administrativa börda. Det är inte politikers uppgift att peka ut vissa branscher och ge dem särskilda subventioner. Goda och likvärdiga villkor för alla företag skapar en långsiktigt bättre utveckling. Även i motionerna A400 av m.fl. (s) yrkande 2 och Fi271 av och (båda s) begärs att den generella nedsättningen av socialavgifter inte ska tas bort. m.fl. (v) begär i motion Fi276 yrkande 10 att beslutar om förändrad beräkning av inkomsterna för staten enligt uppställning i motionen. Motionärerna motsätter sig att regler om sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag införs. Vidare anser motionärerna att reglerna om sänkta socialavgifter för unga ska avskaffas. Motionärerna beräknar även att inkomsterna av arbetsgivaravgifterna ökar till följd av jobbsatsning i den offentliga sektorn och att de minskar till följd av partiets förslag om slopad sjuklöneperiod för de mindre företagen. I motion Fi269 av m.fl. (v) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag. Motionärerna anför att risken är uppenbar att stödet kommer att ge upphov till högre vinster i företagen men bara marginellt påverka sysselsättningen. I ett sådant förslag krävs inte heller någon motprestation från företaget utan stödet ges oavsett om någon nyanställning görs eller inte. I motionens yrkande 34 begärs att möjligheten till sänkta socialavgifter för unga avskaffas. Vissa ungdomar är särskilt utsatta på arbetsmarknaden och bör därför vara berättigade till stödinsatser, men det är inte ändamålsenligt att sänka socialavgifterna för alla personer . m.fl. (mp) begär i motion Fi278 yrkande 6 att godkänner beräkning av statsbudgetens inkomster . Motionärerna motsätter sig att regler om nedsättning av socialavgifter för vissa tjänsteföretag införs, och i motionens yrkande 14 begärs ett beslut om att slopa nedsättningen av socialavgifter för unga från . Motionärerna framhåller att sysselsättningseffekterna av nu nämnda åtgärder troligtvis är mycket låga. Att differentiera socialavgifter efter bransch skapar även stora konkurrens- och gränsdragningsproblem, och att differentiera efter ålder riskerar att skapa märkliga tröskeleffekter. I syfte att underlätta för framför allt de mindre företagen att växa och anställa begärs i motionens yrkande 16 och i motion N323 av m.fl. (mp) yrkande 1 att en generell nedsättning av socialavgifter på upp till en maximal lönesumma på införs. Slutligen begärs i motion N323 yrkande 2 ett återinförande och en permanentning av reglerna om sänkta arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer, så att dessa företag endast betalar ålderspensionsavgift för den först anställda. Tröskeln bör således sänkas för nyanställningar i de allra minsta företagen. Motionärerna anför även att regeringen, genom att ha tagit bort denna nedsättning, har satt ett stort antal enmansföretag i en mycket svår ekonomisk situation, eftersom de har anställt personal under löfte av nedsatt arbetsgivaravgift. Utskottet har tidigare framhållit att det är principiellt viktigt att det finns ett tydligt samband mellan de socialavgifter som tas ut och de olika förmåner som dessa avgifter ska finansiera. Ett sådant samband är också föreskrivet i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. I yttrande 2006/07:SfU1y anförde utskottet att för det fall det ändå bedömdes som nödvändigt att använda socialavgifterna i annat syfte, t.ex. för sysselsättningsskapande åtgärder, ansåg utskottet att de av regeringen aviserade mer riktade avgiftslättnaderna för ungdomar och för vissa anställningar inom tjänstesektorn var att föredra framför det generella avdraget på vid beräkning av socialavgifter. Av nu nämnda skäl välkomnade utskottet förslaget att avskaffa avdraget på . I enlighet med vad som anfördes motsatte sig inte utskottet heller ett av regeringen aviserat förslag till avgiftslättnader för unga personer. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avsåg att återkomma med förslag om sänkta socialavgifter för delar av tjänstesektorn. delade i betänkande 2006/07:FiU1 regeringens bedömning att det borde införas ett sådant system. Därmed avstyrktes ett motionsyrkande om att något sådant system inte borde införas. biföll finansutskottets förslag. ansåg i betänkande 2006/07:SfU10 att borde vidhålla denna bedömning och avslog därmed motioner om att sänkta socialavgifter för delar av tjänstesektorn inte borde införas. Utskottet vidhåller nu denna bedömning. gäller en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte . Utskottet, som ansåg att förslaget kunde bidra till att ytterligare stimulera efterfrågan på yngre arbetstagare, tillstyrkte förslaget i betänkande 2006/07:SfU10. biföll utskottets förslag (rskr. 2006/07:145). Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, halveras. En motsvarande nedsättning, dvs. med hälften, gäller också för personer i samma ålder som betalar egenavgifter och allmän löneavgift. Utskottet anser att bör vidhålla sin bedömning. Utskottet har i yttrande 2006/07:SfU1y ställt sig bakom förslaget att reglerna om den tillfälliga nedsättningen av socialavgifterna för enmansföretag som anställer en person ska upphöra att gälla vid utgången av 2006. Utskottet anförde att eftersom reglerna endast gällt var det svårt att dra några slutsatser beträffande deras effektivitet, men en tillfällig nedsättning under endast kunde knappast anses tillräcklig för att stimulera efterfrågan på arbetskraft. tillstyrkte förslaget i betänkande 2006/07:FiU1 och avstyrkte motionsyrkanden om avslag på förslaget. biföll finansutskottets förslag (rskr. 2006/07:9). anser att bör vidhålla sin bedömning. Utskottet har inga erinringar mot det aktuella följdförslaget om minskade kostnadsavdrag inom den allmänna pensionsavgiften. Med det anförda anser utskottet att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster såvitt avser socialavgifterna bör tillstyrkas. bör därmed i berörda delar avstyrka motionerna Fi269 yrkandena 32 och 34, Fi271, Fi276 yrkande 10, Fi277 yrkandena 3, 15 och 16, Fi278 yrkandena 6, 14 och 16, A400 yrkande 2 samt N323 yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och LiseLotte (). Socialdemokraterna (s) (), (), (), (), () och () anför: Utgiftsområdena 8 och 1012 I syfte att återställa ålderspensionsrätten för de personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning från nuvarande till av antagandeinkomsten, dvs. till den nivå som gällde före , bör ramen för utgiftsområde 10 tillföras utöver vad regeringen föreslagit fr.o.m. . Åtgärden är enligt vår mening nödvändig för att värna överenskommelsen mellan de partier som står bakom det reformerade ålderspensionssystemet. I övrigt anser vi att finansutskottet bör ställa sig bakom det förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden som Socialdemokraterna redovisar för 20082010. Med det anförda föreslår vi att finansutskottet tillstyrker motionerna Sf347 yrkandena 13 och 17 samt Fi277 yrkandena 4, 5 och 51 med i majoritetstexten angiven anpassning avseende utgiftsområde 12, i de delar som avser utgiftsområdena 8 och 1012. I samband med beredningen av beslutet att slopa de generella avdragen på vid beräkning av socialavgifter kritiserade Lagrådet den närmast obefintliga beredning som förekommit i ärendet och ifrågasatte om kraven på beredning som föreskrivs i 7 kap. 2 § regeringsformen var uppfyllda. I en avvikande mening av Socialdemokraterna i yttrande 2006/07:SfU1y framhölls att det var allvarligt att regeringen så gott som helt hade åsidosatt beredningskravet. Redan av det skälet borde förslaget inte ha accepterats. När nu den återstående delen av de generella avdragen (2,) ska upphöra kvarstår kritiken, och borttagandet av avdragen kommer även att göra det dyrare att anställa, vilket främst drabbar småföretagen. När det gäller regler om nedsättning av socialavgifter för personer vill vi framhålla att särregler för vissa grupper riskerar att urholka den långsiktiga finansieringen av den offentliga sektorn. Vi avvisar därför själva idén om sådana regler. Vidare anser vi att detta regeringens svar på ungdomsarbetslösheten och dess problematik är en lösning som är onödigt dyr och har mycket låg träffsäkerhet. Reglerna innebär att arbetsgivarnas kostnader sänks även för de ungdomar som redan har eller kan få jobb ändå, vilket skapar undanträngningseffekter gentemot andra åldersgrupper. Vidare medför förslaget ökade vinster för arbetsgivare och egenföretagare. Det finns mer träffsäkra och kostnadseffektiva insatser för unga i form av riktat stöd i ett tidigt skede, som tidsbegränsade anställningsstöd, fler och bättre praktikplatser i arbetslivet, arbetsmarknadsutbildning och lärlingsutbildning. En förutsättning för att genomföra sådana åtgärder är att utgå från den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden samt kompetensen hos de ungdomar som är arbetslösa. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar är hög. Det är därför angeläget att det görs riktade insatser för denna grupp, i stället för att företagen ska ha möjlighet till sänkta arbetsgivaravgifterna. Reglerna om sänkta socialavgifter för unga bör därför slopas. Vi motsätter oss ett förslag om sänkta socialavgifter för tjänstesektorn. Olika skatteregler och särskilda subventioner för olika branscher bör inte finnas eftersom det skapar snedvridningar och gränsdragningsproblem på arbetsmarknaden och ökar företagens administrativa börda. Särregler är även i allmänhet orättvisa och skapar ett tryck från andra branscher att få motsvarande förmåner. Den aviserade sänkningen av arbetsgivaravgiften ska gälla per anställd och oavsett företagets storlek. Detta innebär att de största företagen också får de största subventionerna. Vi tror inte att regeringens stora subventioner kommer att ge några nya jobb. I stället kommer företagens vinster att öka rejält. Det är rimligt att anta att tjänstesektorn kommer att vara en växande andel i vår framtida ekonomi. Att bygga in skattesubventioner i den sektorn kan undergräva välfärdssamhällets finansiering. Goda och likvärdiga villkor för alla företag skapar en långsiktigt bättre utveckling. LiseLotte () anför: Utgiftsområdena 8 och 1012 Enligt min mening bör finansutskottet ställa sig bakom det förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden som redovisar för 20082010. Jag föreslår därför att finansutskottet tillstyrker motion Fi276 yrkandena 12 och 13, med i majoritetstexten angiven anpassning avseende utgiftsområde 12, i de delar som avser utgiftsområdena 8 och 1012. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Jag föreslår i enlighet med Fi276 yrkande 9 att beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten ska tas upp med utöver vad regeringen föreslagit. Utgiftsökningen avser en uppräkning av tilläggspensionen för vissa ATP-pensionärer. När det gäller regler om nedsättning av socialavgifter för personer måste framhållas att särregler för vissa grupper riskerar att urholka den långsiktiga finansieringen av den offentliga sektorn. Själva idén om sådana regler avvisas därför. Vidare är detta regeringens svar på ungdomsarbetslösheten och dess problematik en lösning som är onödigt dyr och har mycket låg träffsäkerhet.