yttr · GU05KrU3y · 2007-04-24 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2006/07:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen och de eventuella följdmotioner som väckts i det ärendet. vill därför lämna följande yttrande. I årets redogörelse redovisar regeringen sammanlagt 21 riksdagsskrivelser med beslut som tillkommit på initiativ av kulturutskottet. Utskottet har gått igenom de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av dessa skrivelser och undersökt hur väl regeringsbesluten motsvarar intentionerna bakom tillkännagivanden. Av de 21 riksdagsskrivelsernas behandling har kulturutskottet funnit anledning att i detta sammanhang närmare kommentera två. Det gäller regeringens behandling av dels skrivelse 2004/05:196 till dagtecknad som av regeringen redovisas som slutbehandlad, men som enligt kulturutskottets mening ännu inte kan anses vara färdigbehandlad, dels skrivelse 2005/06:84 till dagtecknad där regeringen trots upprepade krav på en översyn av beräkningsmetoden för prisomräkning av hyreskompensationen för bl.a. museer ännu inte redovisat något förslag till åtgärd. Övriga 19 riksdagsskrivelser inom utskottets ansvarsområde har utskottet inte funnit anledning att kommentera. Den förstnämnda skrivelsen är en av två skrivelser som avlämnat med anledning av kulturutskottets betänkande 2004/05:KrU6 om granskning av stödet till idrottsrörelsen och folkbildningen. biföll i det sammanhanget utskottets förslag om ett tillkännagivande med krav på förbättrad återrapportering till av den fortlöpande granskningen av statens stöd till idrottsrörelsen och till folkbildningen. Regeringen har i sin folkbildningsproposition1[ Prop. 2005/06:192, 2005/06:KrU14.] lagt fram förslag om formerna för granskning av stödet till folkbildningen och återrapporteringen till av denna granskning. På förslag av kulturutskottet godkände propositionen och därmed är denna del av tillkännagivandet tillgodosett. Vad gäller stödet till idrottsrörelsen har regeringen i budgetpropositionen förbättrat återrapporteringen till av hur anslaget 30:1 Stöd till idrotten används. Anslaget, som uppgår till , är visserligen betydande men motsvarar endast drygt ¼ av statens samlade stöd till idrotten. Svenska Spels stöd omfattas inte av denna återrapportering. Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att utvärdera statens stöd till idrotten (dir. 2006:135) och att redovisa sina iakttagelser. Regeringen har således inte såsom fallet är med folkbildningen ännu visat hur återrapporteringen av det samlade statliga stödet till idrottsrörelsen kan förbättras. tidigare framförda krav i det avseendet kommer visserligen nu att prövas av en utredningsman, men regeringen kan för egen del inte väntas ta ställning i sakfrågan förrän då utredningsmannens förslag föreligger. I avvaktan på ett sådant ställningstagande från regeringens sida bör enligt kulturutskottets mening riksdagsskrivelse 2004/05:196 fortsatt betraktas som icke slutbehandlad. Den andra skrivelsen avser ett återkommande problem inom kulturutskottets beredningsområde och gäller den metod som används för att inflationsanpassa myndigheternas anslag till lokalkostnadernas utveckling. Metoden används vid pris- och löneomräkningen av anslagen för all statlig verksamhet men dess negativa effekter har blivit särskilt märkbara för vissa museer , däribland Statens museer för världskultur, Livrustkammaren, Stiftelsen och Stiftelsen . När dessa museers hyresavtal förlängts har de ökade hyreskostnader som de nya avtalen givit upphov till inte åtföljts av någon ökad hyreskompensation, utan tvärtom av en minskad ersättning som i vissa fall varit betydande. Eftersom museilokaler vanligtvis är utformade efter respektive museums verksamhet har museer i motsats till vanlig administrativ verksamhet i regel svårt att minska sina lokalbehov när hyreskompensation begränsas. Nedskärningarna går därför i stället ut över verksamheten. Mot denna bakgrund har på förslag av kulturutskottet kritiserat de principer som regeringen tillämpar vid pris- och löneomräkningen av de statliga museernas lokalkostnader. har också begärt att regeringen skyndsamt ska se över frågan. Ett första tillkännagivande gjordes då bl.a. anmodade regeringen att utvärdera effekterna av det nuvarande pris- och löneomräkningssystemet för anslagen inom kultursektorn och att vid denna översyn också se över den nu använda metoden för nivåanpassning av myndigheternas hyreskompensation i syfte att nå bättre följsamhet. Eftersom problemet kvarstod vid efterföljande års budgetbehandling tog utskottet upp frågan med statssekreteraren i . Vid en sluten utfrågning fick utskottet beskedet att regeringen inte hunnit åtgärda krav och därför inte hade kunnat redovisa något förslag till lösning. I sitt budgetbetänkande beklagade kulturutskottet detta eftersom beräkningsmetoden på nytt förorsakat komplikationer på några områden, däribland på anslaget för Statens museer för världskultur. Och, framhöll utskottet, inget talade för att problemet skulle komma att bortfalla efterföljande år utan då kunde väntas dyka upp på nytt eftersom det ytterst handlade om något som enligt kulturutskottets mening kunde liknas vid ett systemfel. På förslag av kulturutskottet gjorde därför på nytt ett tillkännagivande i frågan , mer inriktat på själva metoden för anpassning av lokalkostnader. upprepade sitt krav innan om en översyn av den nuvarande metoden för beräkning av myndigheternas hyreskompensation och förutsatte att denna översyn skulle göras skyndsamt samt att regeringen skulle återkomma till med ett förslag till lösning. Utskottet förutsatte också att regeringen snabbt skulle vidta åtgärder som underlättade för Statens museer för världskultur att i det korta perspektivet komma över de problem som den minskade kompensationen för hyreskostnader fört med sig. Det sistnämnda kravet åtgärdade regeringen genom att vårproposition föreslå att skulle anvisas på tilläggsbudget på anslag 28:28 Centrala museer: Myndigheter. Av beloppet var avsedda som kompensation för Statens museer för världskultur. Regeringen gav dessutom myndigheten rätt att utnyttja ett tidigare indraget anslagssparande på , vilket innebar att Statens museer för världskultur i allt väsentligt blev kompenserat för den minskade hyresersättningen. Regeringens hantering av tillkännagivandet i övrigt kommenterade finansminister någon månad senare i ett svar på en skriftlig fråga om hyressättningsprinciper för statliga myndigheter. Den skriftliga frågan hade ställts av () och gällde regeringens fortsatta hantering av dels betänkande, dels då gjorda tillkännagivande om museers och andra kulturinstitutioners lokalkostnader. Av finansministerns svar framgick att flertalet remissinstanser haft invändningar mot förslag, bl.a. avseende vissa principer för hyressättning. Finansministern ansåg därför att det saknades grund för att genomföra kommitténs förslag eftersom de inte skulle ge den hållbara och för alla intressenter acceptabla lösning som efterfrågat. Enligt finansministern hade regeringen dock för avsikt att fortsätta arbetet med att se över hyressättningen för statliga myndigheter och institutioner, varvid delar av betänkande och delar av tillkännagivande från skulle komma att ingå. En särskild utredare skulle få i uppdrag att skyndsamt föreslå åtgärder inom området. Finansministern uppgav att han påbörjat beredningen av ett sådant uppdrag och att han avsåg att presentera det för regeringen för beslut . Den tidigare regeringen fattade dock aldrig något sådant beslut före valet , och inte heller därefter har något förslag till lösning redovisats. I den nu aktuella skrivelse 75 hänvisar regeringen i detta ärende till en rapport från med förslag inom det statliga lokalförsörjningsområdet (ESV:s rapport 2006:20). Rapporten uppges vara under beredning inom och regeringen avser att senare redovisa resultatet och utvärderingen av dessa förslag till . har svårt att förstå avsikten med denna hänvisning. I berörs nämligen inte alls eller endast perifert frågor av det slag som kulturutskottet tog upp i det betänkande som låg till grund för tillkännagivande. Att så är fallet är i och för sig inte så konstigt eftersom riksdagsbeslutet togs efter det att regeringen hade fastställt utredningsuppdraget för ESV. I uppdraget hänvisades till några av de förslag som fört fram i sitt betänkande Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). En av de institutioner som drabbats av de brister som utmärker det nuvarande systemet för prisomräkning av hyreskompensationen är Statens museer för världskultur. Denna myndighet har i ett brev till utskottet [ Sänkt statsanslag en hyresföljetong för Statens museer för världskultur, brev från Statens museer för världskultur (dnr. 21/2007).] uppgivit att myndighetens hyreskompensation har ökat och minskat på ett sådant sätt att förändringarna tagit ut varandra och således uppgått till ±0 kronor, medan hyran för de tre museerna i ökat med . Denna okompenserade hyresökning kan ställas i relation till myndighetens anslag som uppgår till . Sammanfattningsvis har således på förslag av kulturutskottet begärt att regeringen skyndsamt gör en översyn av bl.a. principerna för i första hand museernas hyreskompensation. En sådan begäran framfördes och än starkare . Trots det har emellertid inget hänt i frågan, och av redovisningen i skrivelse 75 framgår inte heller när regeringen har för avsikt att efterkomma begäran. finner det anmärkningsvärt att regeringen inte efterkommit upprepade krav på en skyndsam utredning och att regeringen trots dröjsmålet inte heller givit ett tydligt besked i skrivelse 75 om hur och när frågan kommer att lösas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), i (s), (), (), i (s), (), (), (), (), (), () och de ().