yttr · GU05SkU3y · 2007-05-25 00:00:00 — I motion Fi8 av m.fl. anförs att regeringen fortsätter sin ickelinje i klimatpolitiken, den har redan avbrutit skatteväxlingen, och några nya kraftfulla ekonomiska styrmedel presenteras inte i vårpropositionen. anser att den gröna skatteväxlingen där höjda energiskatter växlas mot sänkt inkomstskatt och minskade arbetsgivaravgifter ska fortsätta och att skatteväxlingen i större utsträckning bör inriktas mot transportsektorn. Där finns de stora klimatproblemen i . Som en del i skatteväxlingen vill motionärerna införa förbränningsskatt på industriavfall. anför att klimatskatter, såsom skatt på flygresor och kilometerskatt, bör införas för att öka miljöstyrningen i skattesystemet. Vidare anser att det aviserade avskaffandet av koldioxidskatten bör skjutas i väntan på att systemet för handel med utsläppsrätter fungerar. vill dessutom att den befintliga skatten på avfallsförbränning fördubblas. Motionärerna föreslår ett stöd, i form av skattereduktion, på av en kostnad upp till maximalt för att konvertera en vanlig bil till miljöbil. Vidare vill de att punktskatterna på bensin och dieselolja höjs med /liter 2008 respektive 2009 (utöver den årliga indexuppräkningen). Motionärerna anser också att mervärdesskatten på ekologiskt producerad mat bör sänkas från från . Avslutningsvis anför motionärerna att kostnaden för ett statligt fritidsbåtsregister, vilken kan uppskattas till , bör finansieras genom införande av en båtskatt. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en av de största utmaningarna världen står inför är att vidta åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. De mål för minskade utsläpp av växthusgaser och förnybar energi som antagits av EU:s stats- och regeringschefer är enligt utskottet mycket betydelsefulla och ambitiösa. Utskottet delar regeringens uppfattning att ekonomiska styrmedel är viktiga verktyg i arbetet för att nå miljö- och klimatmålen och att de ekonomiska styrmedlen måste samordnas för att miljöpolitiken ska bli kostnadseffektiv. Dubbla styrsystem riskerar att ge upphov till kostnadsökningar för de anläggningar som drabbas, vilket ger problem för verksamheter som är utsatta för internationell konkurrens. När det gäller den svenska gröna skatteväxlingen ställde sig utskottet och bakom att den avbröts, eftersom den innebar välfärdsförluster men endast mycket begränsade miljövinster (yttr. 2006/07:SkU1y, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9). Utskottet vill i detta sammanhang nämna att kommissionen har kommit med en grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden (KOM[2007] 140). I grönboken diskuteras hur bl.a. energibeskattning, utsläppshandel och en miljöskattereform skulle kunna användas för att uppnå de miljöpolitiska målen. Utskottet kommer senare i vår att återkomma till grönboken. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det nu är aktuellt med något riksdagsinitiativ i enlighet med motionärernas begäran i frågor om grön skatteväxling och klimatskatter. Vissa principer bör dock kunna läggas fast, enligt utskottet. Det är enligt utskottet centralt med ett tydligt, stabilt och långsiktigt regelverk på energiområdet. som konsumeter måste kunna lita på att det finns energi till internationellt konkurrenskraftiga priser . För framgång med energiskattepolitiken är det vidare centralt att politiken har legitimitet hos dem som berörs. I detta sammanhang kan sägas att utskottet välkomnar åtgärder som vidtas med inriktning på att slopa förbränningsskatten på hushållsavfall. Den är ett exempel på en skatt som undergräver legitimiteten i systemet eftersom den inte kunnat konstrueras så att den har några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen. Liksom tidigare anser utskottet att punktskatterna på bensin och diesel är betydelsefulla styrmedel för att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser i transportsektorn (se bet. 2006/07:SkU12 s. 18). Enligt utskottets bedömning kommer klimathänsyn sannolikt att motivera förändringar av drivmedelsbeskattningen . som ett långsiktigt skattesystem skapas för de alternativa drivmedlen. Sådana förändringar måste föregås av noggranna överväganden, och det är därför inte aktuellt för utskottet att föreslå några förändringar av skatterna i detta ärende. Sammanfattningsvis kan sägas att utskottet delar regeringens uppfattning om hur skattepolitiken på energi- och miljöområdet ska drivas, och utskottet ställer sig därmed bakom regeringens inriktning av skattepolitiken i denna del. Utskottet avstyrker motionerna i berörda delar. Regeringen anför i vårpropositionen att ytterligare ett steg i avskaffandet av reklamskatten bör tas. Samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress ska enligt regeringen få samma beskattning och grundavdrag som gäller för allmänna nyhetstidningar. Förändringen ska gälla retroaktivt fr.o.m. , och regeringen anför att den har för avsikt att återkomma till med förslag och finansiering . Socialdemokraterna anför i motion Fi6 av m.fl. att de välkomnar att regeringen tagit till sig av deras förslag när den aviserar en förändring av reklamskatten (jfr prop. 2005/06:1 volym 1 avsnitt 5.6.3). Utskottet behandlade frågan om att avskaffa reklamskatten och anförde då att det ser med tillfredställelse på att regeringen aviserar att ytterligare en betydande del av den resterande reklamskatten ska avskaffas (yttr. 2006/07:SkU2y). Utskottet erinrade då också om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. Utskottet, som vidhåller detta ställningstagande, står bakom regeringens inriktning av skattepolitiken i denna del. Motionen, som i detta avseende i huvudsak tillgodoses, avstyrks i berörd del. I propositionen erinrar regeringen om att den i proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i har föreslagit att trängselskatt införs i med start . Regeringen anför att en fond ska inrättas för överföring av intäkterna från trängselskatten till investeringar i väginfrastruktur. I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anförs att motionärerna är emot idén att fondera intäkterna från trängselskatten eftersom det innebär ett avsteg från principerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Västerpartiet anför i motion Fi7 av m.fl. att regeringens åtgärder för att satsa intäkterna från trängselskatten i på motorvägar i stället för på kollektivtrafik är ett uttryck för att allianspartierna inte prioriterar miljö- och klimatfrågorna. I motion Fi8 av m.fl. anförs att intäkterna från trängselskatten oinskränkt bör föras över till för att kunna användas fritt på den regionala nivån. Utskottet, som ser positivt på regeringens åtgärder för att införa trängselskatt i , kommer att behandla trängselskattefrågan vid beredningen av proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i . Den budgetmässiga beredningen av hanteringen av intäkterna från trängselskatten sker i finansutskottet. Med detta sagt står utskottet bakom regeringens inriktning av skattepolitiken i denna del och avstyrker motionerna i berörda delar. Godkännande av riktlinjerna för skattepolitiken Utskottet har i det föregående redovisat sin inställning till de riktlinjer för skattepolitiken som regeringen och motionärerna redovisar. Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottet att regeringens riktlinjer för skattepolitiken godkänns och att motionärernas yrkanden om godkännande av de egna riktlinjerna avslås. Sänkt koldioxidskatt för anläggningar som handlar med utsläppsrätter Regeringen föreslår i proposition 2005/06:1 punkt 40 (delvis) att koldioxidskatten slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter (avsnitt 5.5.2). Koldioxidskatten föreslås slopas helt även för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet och vars elverkningsgrad minst uppgår till och vars totalverkningsgrad minst uppgår till . Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet föreslås i ett första steg sättas ned med belopp som motsvarar per kg koldioxid. Förslaget att slopa respektive sänka koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industrianläggningar, som omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, kräver s.k. statsstödsgodkännande av kommissionen. Förslaget remitterades till finansutskottet. I betänkande 2005/06:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna hade finansutskottet inte någon invändning mot regeringens förslag men ansåg att kommissionens godkännande borde avvaktas innan antog lagförslaget. Förslaget bröts därför ut ur ärendet och överlämnades till skatteutskottet för fortsatt beredning. I budgetpropositionen (prop. 2006/07:1 s. 155) vidhöll regeringen förslaget och gjorde bedömningen att , efter erforderligt statsstödsgodkännande av kommissionen, kunde ta upp förslaget till fortsatt behandling med tillämpning i enlighet med vad som tidigare aviserats, dvs. ställde sig bakom regeringens uppfattning (yttr. 2006/07:SkU1y s. 59, rskr. 2006/07:9). Ärendet väcktes under förra valperioden och skulle därmed ha beslutats under den valperioden (5 kap. 10 § riksdagsordningen). beslutade dock med stöd av en särskild bestämmelse i nämnda paragraf i riksdagsordningen att skjuta upp ärendet till nu innevarande , under vilket måste avgöra ärendet (bet. 2005/06:SkU36, prot. 2005/06:134). Mot denna bakgrund och med hänsyn till att ärendet ursprungligen remitterades till finansutskottet samt då kommissionen ännu inte beslutat i stadsstödsärendet återlämnade utskottet ärendet till finansutskottet för avgörande. När det gäller förslaget att slopa respektive sänka koldioxidskatten för de anläggningar som omfattas av systemet för utsläppshandel har tidigare instämt i förslaget, och i att det inte ska beslutas förrän efter erforderligt statsstödsgodkännande av kommissionen. Eftersom kommissionen ännu inte beslutat i statsstödsärendet och riksdagsärendet måste avgöras under innevarande avstyrker utskottet förslaget i proposition 2005/06:1 punkten 40 delvis. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Skattepolitiken ekonomiska vårproposition (s) (), (), (), (), () och () anför: Den borgerliga regeringens ideologi genomsyrar tydligt skattepolitiken. Tonvikten ligger på kraftfulla skattesänkningar åt de redan rika: förmögenhetsskatten avskaffas, en särskild skattesänkning ges till dem med de högst taxerade villorna och ett skatteavdrag införs för hushållsnära tjänster. Den borgerliga regeringens skattepolitik kommer att leda till ökade klyftor. Regeringens samlade skattesänkningar är historiskt stora. minskade skatteintäkterna med . Det innebär att den borgerliga regeringen, redan efter sin första budget, har genomfört hälften av de skattesänkningar på som gick till val på 2002. För den långsiktiga finansieringen av välfärden är detta en oroande utveckling, inte minst mot bakgrund av den kommande demografiska utmaningen. Regeringens förvärvsavdrag syftar till att öka skillnaderna mellan dem som arbetar och dem som inte arbetar. Effekten av förvärvsavdraget är att den som blir sjuk, arbetslös, frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension inte bara får lägre inkomst han får dessutom höjd skatt. Det ökar orättvisorna i samhället och drabbar alla som står utanför arbetsmarknaden inte minst pensionärerna. Den borgerliga skattepolitiken leder dessutom till ett krångligare och mer svåröverskådligt skattesystem. Arbetsgivaravgiften ska framöver bestämmas av åldern på de anställda och i vilken sektor företaget verkar. I stället för enkla och tydliga regler präglas politiken av särregler och undantag, vilket skapar gränsdragningsproblem, mindre transparens och öppnar för skatteplanering. Regeringens förslag till skattelättnader för hushållsnära tjänster är ett exempel på detta. Avdrag beviljas för gräsklippning och för att rensa ogräs i rabatter men inte för att beskära träd eller att sätta frön i rabatten i trädgården. Alla särregler och undantag leder även till en successiv urholkning av skattebaserna, vilket undergräver finansieringen av välfärden. Den borgerliga regeringen föreslår att förmögenhetsskatten ska avskaffas. När de borgerliga partiledarna presenterade förslaget på skrev de att förslaget är en långsiktig och viktig del i vårt reformarbete för att bryta utanförskapet. Det är en märklig argumentation. De människor som är arbetslösa eller har varit sjukskrivna blir knappast hjälpta av att skatten sänks för dem som tjänar allra mest. Många borgerliga debattörer har hävdat att förmögenhetsskatten har spelat ut sin roll och att den inte längre betalas av de rika utan bara av vanliga villaägare. Så är inte fallet. Statistik från visar att av förmögenhetsskatten betalas av den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna och det är således denna grupp som tjänar på att förmögenhetsskatten avskaffas. Därtill betalas av förmögenhetsskatten av män och av kvinnor. Det finns också stora regionala skillnader. I bor av landets befolkning, men av förmögenhetsskatten betalas in av personer som bor i . Enligt statistik från kommer knappt 200 personer att få en skattesänkning på mer än var när förmögenhetsskatten avskaffas. Förslaget om att avskaffa förmögenhetsskatten är inte fullt ut finansierat. När förvärvsavdraget skulle införas fick låg- och medelinkomsttagare betala med försämringar i arbetslöshetsförsäkringen och slopade skattereduktioner för medlemsavgifter till fackförbund och arbetslöshetskassa. Men när förmögenhetsskatten avskaffas behöver skattesänkningarna inte längre betalas av den grupp som gynnas av borttagandet. Den borgerliga regeringen aviserar också en rad förändringar i skatten på fastigheter. Det handlar om en blå skatteväxling där villaägare med de allra högst taxerade småhusen får en betydande skattesänkning som alla villa- och bostadsrättsägare får betala reformen med höjd reavinstskatt. Regeringen redovisar att av fastighetsägarna inte får någon skattesänkning alls av förslaget utan tvärtom bara höjd reavinstskatt. beräkningar visar därutöver att de allra flesta småhusägare, sex av sju, får en skattesänkning som är . får en liten andel av hushållen, de som bor i de attraktivaste villorna, näst intill hårresande skattesänkningar. Till exempel får en villa som är taxerad till en skattesänkning på och då är ändå inte effekterna av den slopade förmögenhetsskatten medräknad. Därutöver kommer skatteförändringarna också att leda till att priserna på villor i attraktiva områden stiger, och då gynnas de redan rika ytterligare en gång i och med att värdeökningarna möjliggör ytterligare konsumtionsutrymme. Höjningen av reavinstskatten riskerar att göra bostadsmarknaden stelare. Det kan också få konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt. Det är svårt att förstå hur en regering som talar så mycket om att arbetsmarknaden behöver bli rörligare kan föreslå förändringar som gör bostadsmarknaden stelare. Men det är inte bara de unga som behöver flytta av arbetsmarknadsskäl som påverkas av förändringarna. Även de äldre drabbas. Den retroaktiva höjningen av reavinstskatten slår hårt mot alla dem som hade sett fram emot att sälja villan och flytta in i en hyresrätt. Regeringens förslag till förändring av fastighetsskatten missgynnar därtill glesbygden. Många av småhusen ute i landet får ingen sänkning av fastighetsskatten. I 100 av landets kommuner har det genomsnittliga permanenthuset ett taxeringsvärde som är lägre än . I dessa kommuner får genomsnittsvillan ingen skattesänkning över huvud taget däremot får de vara med och betala i form av höjd reavinstskatt. Regeringen föreslår att det kommunala utjämningssystemet ska justeras för förändringen av fastighetsskatten. Det är det enda rimliga. Men regeringen föreslår ingen kompensation för framtida förändringar av taxeringsvärden och fastighetsskatt. Det riskerar att missgynna många glesbygdskommuner. I stället kommer kommuner som växer och där fastighetspriserna stiger gynnas om fastighetsskatten kommunaliseras. Vi socialdemokrater har redan tidigare aviserat att vi också vill förändra fastighetsskatten. Denna förändring ska vägledas av ett antal principer. Fastighetsskatten ska vara rimlig för vanliga löntagare med normala inkomster. Fastighetsskatten ska inbringa ungefär lika mycket resurser. Fastighetsskatten ska vara förutsägbar för den enskilde fastighetsägaren. Fastighetsskatten ska ha fördelningspolitiska inslag slott och koja ska inte beskattas lika. Vår ambition står i tydlig kontrast mot regeringens politik. Vi vill göra fastighetsskatten rättvisare inte orättvisare. reformerade den socialdemokratiska regeringen skattereglerna för fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, i syfte att förbättra företagarnas villkor och förenkla reglerna. föreslår den borgerliga regeringen ytterligare förändringar i skattereglerna för fåmansbolagen. Men då regeringen vill utvärdera konsekvenserna av dessa nya förslag är det tydligt att regeringen redan före genomförandet ser betydande risker för ökad skatteplanering. Precis som på många andra områden väljer regeringen att först genomföra förändringar och sedan utreda konsekvenserna. Den socialdemokratiska regeringen satte upp målet att minska den regelbördan på skatteområdet . I höstens budgetproposition ställde sig den borgerliga regeringen bakom det målet och skrev att den avsåg att upprätta en fullständig plan för hur detta skulle kunna genomföras. Men ännu har inga konkreta åtgärder vidtagits. För att klara målet om en minskning av den administrativa bördan krävs snabba åtgärder. Om regeringen menar allvar måste det faktiska arbetet med att minska regelbördan starta . uppskattar att det kommer in för lite i skatt till statskassan på grund av skattefusk. Skattefusket, inklusive svartarbetet, uppgår således till enorma belopp. Men skattefusk leder inte bara till minskade inkomster till statskassan, det snedvrider också konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företagare. Resultatet blir att mindre produktiva företag, med sämre löne- och arbetsvillkor, konkurrerar ut seriösa och mer lönsamma företag. Den socialdemokratiska regeringen prioriterade arbetet mot skattefusk och genomförde en rad åtgärder. Det är förvånande att den borgerliga regeringen inte fortsätter det arbetet. I stället drar regeringen in de som tidigare avsattes för att införa typgodkända kassaregister och planerar för en nedläggning av . Socialdemokraterna är fortsatt kritiska till regeringens förslag om skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Vi anser att det är direkt felaktigt att använda skattemedel för att styra den privata tjänstesektorns expansion i en viss riktning. Målet bör i stället vara att skapa och upprätthålla goda generella villkor för alla branscher och företag. Skattereduktionen ökar orättvisan i skattesystemet genom att den är direkt riktad till höginkomsttagarna och bidrar till regeringens låglönepolitik genom att skapa en arbetsmarknad där lönerna är mycket låga. Risken är dessutom stor att förslaget leder till en allmän privatisering av de äldres servicetjänster. Äldre som inte har så stora resurser riskerar på detta sätt att förlora möjligheten att få sin hemservice via kommunen försämrad. Socialdemokraterna vill att ska vara föregångare när det gäller miljöomställningen. Vi anser därför att regeringens miljösatsning är otillräcklig. Om utsläppen av växthusgaser ska minska räcker det t.ex. inte att stimulera till inköp av nya miljöbilar genom en miljöbilspremie de gamla bilarna måste också förändras så att de kan utnyttja alternativa bränslen. Vi vill därför införa en ny skattestimulans för dem som konverterar sin bil till miljöbil. För det ändamålet avsätter vi . Den socialdemokratiska regeringen tog i budgetpropositionen det första steget för att avskaffa reklamskatten. Mot den bakgrunden välkomnar vi att regeringen avser att fortsätta arbetet för att avskaffa reklamskatten. Socialdemokraterna anser att intäkterna från trängselskatten ska gå till för att användas till kollektivtrafik och väginfrastruktur. Vi bedömer att detta kan göras utan att principerna i budgetlagen sätts åt sidan. Vidare anser vi att trängselskatten inte ska vara avdragsgill vid inkomstbeskattning samt att färdtjänst, taxi och miljöbilar ska vara avgiftsbefriade. Med det anförda föreslår vi att fattar beslut om en inriktning av skattepolitiken som överensstämmer med Socialdemokraternas förslag. Vi tillstyrker följaktligen motion Fi6 yrkandena 1 och 3. Skattepolitiken ekonomiska vårproposition (v) () anför: behöver en ekonomisk politik för att långsiktigt säkra och utveckla välfärden. En bärande del av en sådan politik måste vara att successivt överföra resurser till gemensamma lösningar inom den offentliga sektorn, så att denna kan växa i den mån som behövs för att tillgodose behovet av välfärdstjänster av många olika slag. Beskattningen är nödvändig för de moderna välfärdssamhällenas rationella omfördelning av ekonomiska resurser mellan sektorer och individer. Beroende på vilken sorts välfärdsmodell man valt har också skatteuttaget varierat. En generell välfärdsmodell som den svenska förutsätter relativt höga skatter. Ett högre skatteuttag innebär inte att utrymmet för privat konsumtion generellt sett blir mindre. Under välfärdens uppbyggnadsfas ökade såväl skatteintaget som nettoreallönerna successivt. I en växande ekonomi är detta förstås fullt möjligt. Det som behövs är en relativ omfördelning från den privat kontrollerade sfären till den gemensamt styrda. De stora, tunga skatteförändringar som regeringen genomfört eller aviserar i den ekonomiska vårpropositionen urholkar våra stabila skattebaser. Detta är i sig bekymmersamt. Dessutom uppvisar skatteförändringarna allt annat än en rättvis fördelningsprofil. Att använda skatterna som ett redskap i fördelningspolitiken har fått en helt annan innebörd i och med alliansregeringen. handlar det om att omfördela från dem som har små ekonomiska resurser till dem som har stora. En omvänd fördelningspolitik som saknar motstycke i svensk skattepolitik. Ett antal av regeringens skatteåtgärder är dessutom inriktade mot grupper av individer och sektorer av näringslivet på ett sådant sätt att en mängd undantag från ordinarie skatteregler uppstår. Det kommer att leda till gränsdragningsproblem och att skattesystemet blir svårt att överblicka. Regeringen aviserar att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas samt att en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget kan bli aktuellt . avvisar utvidgningar av avdraget eftersom det inte finns något uppenbart samband mellan sänkta skatter och fler jobb och det dessutom är utformat på ett sätt som gynnar människor med högre inkomster och på det sättet bidrar till ökade skillnader mellan kvinnor och män. Regeringen aviserar även ett slopande av den s.k. värnskatten. Värnskatt betalas av dem med höga inkomster. avvisar ett slopande av värnskatten eftersom den ökar inkomstklyftorna och minskar rättvisan i skattesystemet. Vi anser dessutom att det utöver en bibehållen värnskatt finns utrymme för att öka inkomsterna från statlig inkomstskatt genom att begränsa grundavdraget vid högre inkomster. Detta är en viktig fördelningspolitisk åtgärd. Regeringen aviserar vidare en utvidgning av det lagda förslaget om skattereduktion för hushållstjänster så att reduktion även ska kunna utgå för hushållstjänster som utgör löneförmån för anställda. har avvisat förslaget om en skattereduktion för hushållstjänster. Förslaget leder till begränsade sysselsättningseffekter och innebär att skattesmitning bekämpas med skattebefrielse. Det leder inte heller till förbättrade villkor för kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. När regeringen talar om åtgärder för att få vardagspusslet att gå ihop är det uppenbart att det endast är välbeställda familjer som avses.