yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — Ändringarna innebar bl.a. att utbetalda löner i företaget gavs ökad tyngd vid beräkningen av den inkomst som ska kapitalbeskattas hos ägaren. En förutsättning är att ägaren eller någon närstående har gjort ett eget löneuttag av viss storlek. För att göra det enklare för företag med litet kapital och nystartade företag infördes då också en schablonregel (förenklingsregeln) för beräkning av den kapitalinkomstbeskattade delen. Ändringarna innebar också att en regel om hälftendelning mellan inkomstslagen tjänst och kapital av en kapitalvinst som överstiger sparat utdelningsutrymme togs bort och att denna del av vinsten numera beskattas i inkomstslaget tjänst upp till ett tak av 100 inkomstbasbelopp. Härefter har reglerna ändrats efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m., avsnitt 5.5.1 s. 152154, bet. 2006/07:FiU1, yttr. 2006/07:SkU1y, SFS 2006:1344). utvidgades utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman liksom utrymmet för kapitalbeskattning genom tillämpning av förenklingsregeln. I budgetpropositionen anförde regeringen att den hade för avsikt att lägga fram ett förslag som innebär att den hälftendelning vid beskattning av kapitalvinster som togs bort återinförs övergångsvis för inkomståren 2007, 2008 och 2009. Härvid uppkommer problemet att det kan vara frestande att ta ut vinst ur företaget till lägre beskattning genom att göra interna andelsöverlåtelser i stället för att ta ut vinsten som utdelning. Regeringen anförde att återinförandet av hälftendelningen borde kombineras med en spärregel för interna överlåtelser. I har det arbetats fram en promemoria med förslag till de aviserade reglerna (dnr Fi2007/4696). Promemorian har remitterats. Regeringen anser att den hälftendelning i inkomstslagen tjänst och kapital av en kapitalvinst som överstiger sparat utdelningsutrymme som slopades bör återinföras övergångsvis för inkomståren 2008 och 2009. Reglerna bör på den skattskyldiges begäran även kunna tillämpas retroaktivt på avyttringar som skett . De bör kombineras med särskilda regler för interna andelsöverlåtelser. Regeringen konstaterade ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100 s. 44) att det efter genomförda och aviserade förändringar av 3:12-reglerna fanns anledning att utvärdera vad de nya reglerna har inneburit för balansen i skattemässig behandling mellan olika slag av företagande. Det är angeläget att olika organisationsformer som marknadsnoterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet behandlas på ett så likvärdigt sätt som möjligt. Efter den avisering som regeringen gjorde i vårpropositionen har ett särskilt uppdrag lämnats där denna fråga kommer att analyseras i olika samhällsekonomiska avseenden. Uppdraget ska redovisas före utgången av 2007. Regeringen kommer därefter att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder och vad dessa i så fall skulle innebära. Utskottet delar regeringens uppfattning att hälftendelningen mellan tjänst och kapital vid beskattning av vinst vid försäljning av kvalificerade andelar bör återinföras under en övergångstid. Utskottet ställer sig också positivt till att den skattemässiga behandlingen av företagande i olika organisationsformer blir föremål för en analys. Koncernbidrag i gränsöverskridande situationer Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om koncernbidrag inte behöver ändras på grund av EG-rätten. Skattereglerna om koncernbidrag mellan bolag i en koncern ger möjlighet att fördela vinsterna inom koncernen så att beskattning sker som om koncernen vore ett enda bolag. De förutsättningar som ska vara uppfyllda för att uppnå detta är fastlagda i 35 kap. IL. meddelade dom i ett mål rörande det brittiska systemet för förlustutjämning inom en företagskoncern (, C-446/03). Avgörandet har väckt frågan huruvida det svenska koncernbidragssystemet fullt ut är förenligt med EG-rätten. Frågan har bl.a. ställts om de svenska reglerna skulle behöva möjliggöra bidrag till dotterföretag i en annan medlemsstat för att täcka slutliga förluster i detta företag. Emellertid har i en senare och klargörande dom (Oy AA, C-231/05) funnit att det finska koncernbidragssystemet inte strider mot EG-fördraget. Det finska systemet överensstämmer i allt väsentligt med de svenska reglerna. En förutsättning för att koncernbidrag ska kunna lämnas är att det sker mellan verksamheter som båda befinner sig inom landets beskattningsjurisdiktion. Enligt kan detta villkor motiveras av tvingande hänsyn till allmänintresset som den aktuella begränsningen inte går längre än vad som är motiverat. Regeringen gör bedömningen att det inte är nödvändigt att ändra i det svenska koncernbidragssystemet på grund av EG-rätten. Enligt propositionen framgår det nämligen klart av dom om det finska koncernbidragssystemet att det inte går att uppställa några andra villkor för koncernbidrag som förhindrar att företagen fritt kan välja i vilken medlemsstat som företagsvinsterna ska beskattas. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det står klart att inte heller reglerna i det svenska koncernbidragssystemet står i strid med EG-rätten. Utskottet delar regeringens bedömning att reglerna om koncernbidrag inte behöver ändras på grund av EG-rätten. Överföring av skogskonto och skogsskadekonto vid generationsskiften Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens uppfattning att skogskonto och skogsskadekonto bör kunna överföras utan beskattningskonsekvenser även i samband med arv och bodelning. När en lantbruksenhet byter ägare genom arv eller bodelning ska medlen på skogskonto och skogsskadekonto enligt 21 kap. 39 § IL tas upp som intäkt i inkomstslaget näringsverksamhet om fastigheten utgjorde den övervägande delen () av näringsverksamheten. En försäljning av lantbruksenheten innebär däremot inte att kontona ska tas upp till beskattning om inte också dessa medel överlåts eller pantsätts. Det sistnämnda gäller även vid gåva. I propositionen anför regeringen att det bör införas en möjlighet att överföra skogskonton och skogsskadekonton i samband med generationsskiften. Förslaget har tidigare aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100 avsnitt 1.8.3 s. 43). En lagändring bör träda i kraft . Utskottet delar regeringens uppfattning att skogskonto och skogsskadekonto bör kunna överföras utan beskattningskonsekvenser även i samband med arv och bodelning. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om koncernbidrag till lagerbolag. Ett lagerbolag är ett vilande aktiebolag som inte har bedrivit någon verksamhet innan det förvärvas av ett annat företag. Efter ett prejudicerande rättsfall (RÅ 2006 ref. 58) är det inte längre möjligt att med skatterättslig verkan lämna koncernbidrag till ett lagerbolag som förvärvas . Regeringen gör bedömningen att det bör införas en möjlighet att lämna koncernbidrag till lagerbolag. Om en närmare undersökning visar att reglerna kan ändras så att det på nytt blir möjligt att lämna koncernbidrag i den ovan beskrivna situationen avser regeringen att lämna ett förslag till . Detta skulle minska den administrativa bördan för företagen i samband med omstruktureringar. Utskottet delar regeringens bedömning i fråga om koncernbidrag till lagerbolag. Förenklade regler för skalbolagsdeklaration Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning i fråga om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration. Bestämmelser mot handel med skalbolag infördes (prop. 2001/02:165, bet. 2001/02:SkU23). Innebörden av regleringen är att den som säljer skalbolagsandelar normalt ska ta upp kapitalvinsten som inkomst av passiv näringsverksamhet. Säljaren blir dock inte beskattad om säkerhet ställs för den skatt som belöper sig på det sålda företaget vid avyttringstidpunkten. När en fysisk person avyttrar en andel i ett skalbolag och lämnar in en skalbolagsdeklaration krävs att säkerhet i form av bankgaranti ställs för skatten. Regeringen anför att reglerna för fysiska personer om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration bör ändras. Som skäl anför regeringen att nuvarande ordning är administrativt krånglig och innebär även en kostnad för såväl den enskilde som för . Reglerna bör därför anpassas till det regelverk som gäller för juridiska personer där erfarenheterna är goda. Detta skulle betyda att säkerhet vid skalbolagsdeklaration endast skulle behöva ställas om begär detta. Ett sådant förslag avses att lämnas . Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning i fråga om ställande av säkerhet i samband med skalbolagsdeklaration. Ändrade regler för CFC-beskattning Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om behovet av en precisering i CFC-reglerna. Nuvarande CFC-regler (), som trädde i kraft , innebär att en delägare i en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster kan beskattas löpande för sin andel av det överskott som uppkommer hos den utländska juridiska personen. Beskattning kan således ske oavsett om beloppet tas ut ur den utländska juridiska personen eller inte. Bestämmelserna finns i 39 a kap. IL. Av dom i mål C-196/04 (Cadbury plc) följer att inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) kan CFC-regler bara tillämpas på rent konstlade upplägg som sker i syfte att undvika den nationella skatt som normalt ska betalas. Av domen framgår också att en skattskyldig ska ges tillfälle att lägga fram uppgifter som visar att verksamheten i den utländska juridiska personen utgör en faktisk verksamhet. Någon sådan möjlighet finns inte i de nuvarande svenska CFC-reglerna. Regeringen anför att en regel bör införas som möjliggör undantag från CFC-beskattning i vissa fall. En promemoria har remissbehandlats och bereds nu inom . Regeringen avser att lägga fram ett förslag till . Utskottet delar regeringens bedömning om behovet av en precisering i CFC-reglerna. Fråga om höjd bolagsskatt, m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om höjd bolagsskatt. Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi269 yrkande 14 av m.fl. (v) föreslås att bolagsskattesatsen ska höjas från till . Förslaget ingår som en del i finansieringen av förslag i budgetmotion, bl.a. borttagande av sjuklönekostnader för företag med upp till 10 anställda, åtgärder för att stimulera forskning och förbättrat socialt skyddsnät för småföretagare. Bolagsskattens nivå styrs av olika hänsyn, inte minst att den i ett internationellt perspektiv bör hållas så låg som möjligt. Vid skattereform sänktes den nominella bolagsskattesatsen från till , vilket blev möjligt genom kraftigt beskurna speciella reserveringsmöjligheter. En ny avvägning av bolagsskattesatsen, till nuvarande , gjordes i samband med ändringar i företagsbeskattningen . Fram medförde systemet med periodiseringsfonder att den effektiva bolagsskatten var något lägre. gäller att juridiska personers avsättningar till periodiseringsfond räntebeläggs vid beskattning. Därmed överensstämmer i praktiken den nominella bolagsskattesatsen med den effektiva. Utskottet har för sin del inte anledning att gå närmare in på de ändamål för vilka yrkandet om höjd bolagsskatt är tänkt att utgöra en finansiering. Eftersom forskning berörs vill utskottet i sammanhanget dock nämna den avdragsregel som finns i 16 kap. 9 § IL. Regeln innebär att avdrag medges för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för näringsverksamheten. Detta gäller även utgifter för att få information om sådan forskning och utveckling. I vissa fall ska utgifterna aktiveras och får då ligga till grund för värdeminskningsavdrag. Regeln, och den praxis som utvecklats kring den, får betraktas som generös i jämförelse med många andra avdragsregler. Kravet på forskningens anknytning till företagets verksamhet är inte särskilt stark. Det ska föreligga en motprestation, men för att uppnå detta är det tillräckligt att givaren har ett rimligt intresse av forskningen. Utskottet finner inte anledning att ta upp frågan om ändring i bolagsskattens nivå med anledning av motionsyrkandet och avstyrker detta. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att begära en utredning om att införa etableringskonton för nystart av företag. Jämför avvikande mening 3 (mp). I motion Fi278 yrkande 13 av m.fl. (mp) föreslås att särskilda etableringskonton inrättas för att underlätta för människor med låga inkomster, och särskilt för ungdomar, att starta egna företag. De pengar som sätts in på kontot undantas helt från beskattning. Den maximala insättningen bör vara . Enligt motionen har ett sådant system fått mycket positiva effekter i och gjort det möjligt för fler personer att bli företagare. Utskottet har vid en tidigare behandling av ett motsvarande yrkande uttalat att det bör kunna vara av intresse att i lämpligt sammanhang närmare undersöka hur de danska regler som motionärerna hänvisar till är beskaffade, i vilken omfattning de används och vilka effekter i övrigt som reglerna har föranlett. Utskottet avstyrker emellertid motionärernas yrkande om ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att koldioxidskatten bör höjas med per kilo koldioxid. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare generella höjningar av koldioxidskatten, särskild höjning för den lätta industrin, koldioxidskatt på torv, sänkning av energiskatten på eldningsolja och om sänkt skatt på alkylatbensin. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Koldioxidskatten bör enligt regeringen höjas med per kilo koldioxid fr.o.m. . Regeringen anför att höjningen sker i syfte att förbättra miljöstyrningen. Efter höjningen kommer koldioxidskatten, inklusive den indexuppräkning som görs av den nuvarande skattenivån, att motsvara per kilo koldioxid. Skattehöjningen bör enligt regeringen belasta bränslen som används såväl för motordrift som för uppvärmning och påverka samtliga förbrukarkategorier. Den procentuella koldioxidskattenedsättningen om av den generella nivån bör behållas för bränslen som förbrukas i stationära motorer eller för uppvärmning inom industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna. Höjningen om motsvarar för dessa sektorer därför , allt per kilo koldioxid. Regeringen bedömer däremot att koldioxidskatten bör kunna sänkas för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter från (se nästa avsnitt). Skattehöjningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion Fi269 yrkande 19 av m.fl. begärs ett tillkännagivande om att skatten på bensin, utöver vad regeringen aviserat , bör höjas med 2009 och med ytterligare 2010. Motionärerna anser vidare att skatten på alkylatbensin bör sänkas (yrkande 27). En sänkning skulle gynna användandet av alkylatbensin för fritidsbåtar. Härigenom skulle utsläppen av PAH, bensen, kväveoxider och andra ämnen till vatten och luft minska. anser att sänkningen kan finansieras genom införandet av en skatt på fritidsbåtar. I motion Fi278 yrkande 18 av m.fl. (mp) anförs att välkomnar den föreslagna höjningen av koldioxidskatten men anser att höjningen är otillräcklig. Regeringen bör enligt motionärerna återkomma med lagförslag där koldioxidskatten höjs med per kilo koldioxid. Motionärerna påpekar att en höjning av koldioxidskatten slår igenom på priset på bensin, diesel- och eldningsolja. Vid en höjning enligt deras förslag bör genomslaget på eldningsolja minskas genom en samtidig sänkning av energiskatten på eldningsolja med per kubikmeter (yrkande 19). I motionens yrkande 25 begärs att regeringen återkommer med ett lagförslag om att höja koldioxidskatten för den lätta industrin från till av hushållens nivå. Även om den lätta industrins utsläpp av koldioxid är relativt litet bör den delen av industrin enligt motionärerna bära sin del av kostnaderna. Minskningen av nedsättningen tillsammans med den föreslagna generella höjningen innebär att koldioxidskatten för den lätta industrin skulle höjas med per kilo koldioxid. Slutligen anförs i motionens yrkande 27 att torv, som inte är ett förnybart bränsle, inte bör vara undantaget från koldioxidbeskattning och att regeringen bör återkomma med lagförslag med detta innehåll som kan träda i kraft . Utskottet ser positivt på regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel för att nå miljö- och klimatmålen. I likhet med regeringen anser utskottet att klimatfrågan är särskilt angelägen. Det är därför bra att arbetet fokuseras på koldioxidbeskattning och annan energibeskattning. Koldioxidskatten är viktig för att minska förbrukningen av fossila bränslen och därigenom koldioxidutsläppen. Utskottet delar därför regeringens bedömning att koldioxidskatten bör höjas i syfte att förbättra miljöstyrningen. Liksom regeringen anser utskottet att skattehöjningen bör belasta bränslen som används såväl för motordrift som för uppvärmning och påverka samtliga förbrukarkategorier. Det innebär att den procentuella koldioxidskattenedsättning för bränslen som används för drift av stationära motorer och uppvärmning inom industrin, värmeproduktion i kraftvärmeverk eller för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna alltså fortsatt bör vara av den generella nivån. Utskottet anser att den planerade höjningen om per kilo koldioxid förefaller välavvägd. Sammantaget delar utskottet således regeringens bedömning och avstyrker motionerna Fi269 yrkande 19 och Fi278 yrkandena 18, 19 och 25. Torvbränsle är befriat från energi- och koldioxidskatt som torven omfattas av krav på utsläppsrätt vid användning som bränsle i den handlande sektorn. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning (bet. 2006/07:SkU12 s. 15) att torv, vid en slopad eller nedsatt koldioxidskatt för övriga bränslen i den handlande sektorn, skulle komma att förlora en del av sin konkurrensfördel i den sektorn. Utskottet anser därmed att torv även fortsatt ska vara skattebefriad och avstyrker motion Fi278 yrkande 27. Punktskatten på alkylatbensin är och per liter medan skatten på övrig bensin i miljöklass 1 är och per liter. Alkylatbensin beskattas således med en lägre skattesats än vanlig bensin. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom en begäran om ytterligare sänkningar av skatten på alkylatbensin och avstyrker därmed motion Fi269 yrkande 27. Beskattningen av bränslen i den handlande sektorn Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning att koldioxidbeskattningen på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bör sänkas. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en kontrollstation inför andra steget av skattesänkningen. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Regeringen anser att koldioxidbeskattningen på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bör sänkas. Ändringarna bör genomföras i två steg. Som ett första steg bör den procentuella skattenedsättningen för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar inom handelssystemet ökas . Genom ändringen minskas skattebelastningen från dagens av den generella koldioxidskattenivån till . Motsvarande ökning av nedsättningen, uttryckt i procentenheter, bör ske för bränslen som förbrukas i övriga värmeanläggningar inom handelssystemet. Koldioxidskattebelastningen för dessa anläggningar minskas därmed från dagens av den generella koldioxidskattenivån till . Det andra steget innebär ändringar av beskattningen som resulterar i att den koldioxidskatt för bränslen som förbrukas i industri- och kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet tas ut med belopp som motsvarar av koldioxidskattenivå. Härigenom iakttas EU:s minimiskattenivåer. Även övriga värmeanläggningar inom handelssystemet bör ges en motsvarande ökning av skattenedsättningen, uttryckt i procentenheter. Detta skulle med dagens skatteregler innebära att koldioxidskattebelastningen för dessa anläggningar skulle motsvara av koldioxidskattenivå. Regeringen anför bl.a. att justeringarna av skattenivåerna kräver förnyad EG-rättslig prövning innan de kan genomföras. Regeringen avser därför att ansöka hos Europeiska kommissionen (nedan kommissionen) om statsstödsgodkännande och bedömer att detta kan fås i sådan tid att regeringen kan återkomma till med lagförslag som innebär att det första steget i skattesänkningarna kan träda i kraft . Det andra steget bedöms kunna genomföras . I motion Fi269 yrkande 16 av m.fl. (v) anförs att ställer sig bakom det föreslagna första steget i nedsättningen av koldioxidskatten för den handlande sektorn. När det gäller den vidare nedsättningen det andra steget anser motionärerna, mot bakgrund av osäkerheterna kring utsläppshandelssystemet, att det bör finnas en kontrollstation 2009, innan ytterligare beslut fattas. anför i motion Fi278 av m.fl. att koldioxidskatten i den handlande sektorn bör vara kvar oförändrad åtminstone till dess utsläppshandelssystemet fungerar tillfredsställande. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att det är angeläget för en effektiv miljöstyrning med en samordning mellan olika styrmedel i miljöpolitiken, t.ex. mellan skatt och utsläppshandel. Utsläpp av koldioxid från den handlande sektorn regleras på EU-nivå genom handeln med utsläppsrätter och bör därför i princip inte vara föremål för ytterligare nationella styrmedel avseende koldioxidutsläpp. En koldioxidskatt minskar inte de totala koldioxidutsläppen inom handelssystemet, utan påverkar endast var inom systemet som utsläppen sker. Under förra avslog av formella skäl ett tidigare regeringsförslag om sänkningar av koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (yttr. 2006/07:SkU3y). Mot denna bakgrund ser utskottet mycket positivt på att nedsättningar av koldioxidskatten i den handlande sektorn nu tycks kunna förverkligas med start . Utskottet kommer att återkomma till frågan i samband med det aviserade lagförslaget. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att ett slopande av koldioxidskatten av statsfinansiella skäl samt för att iaktta EU:s minimiskattenivåer bör samordnas med andra förändringar av energibeskattningen. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att regeringen beslutat om tilldelning av utsläppsrätter för handelsperioden 20082012 och att antalet utsläppsrätter genom beslutet sänkts. Med det anförda instämmer utskottet i regeringens bedömning och avstyrker motion Fi269 yrkande 16 om att införa en kontrollstation inför det planerade andra steget av skattesänkningen. Höjd energiskatt på diesel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att energiskatten på diesel i miljöklass 1 och 2 bör höjas med per liter. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att skatten på diesel i miljöklass 3 bör höjas, att beskattningen på bensin och diesel bör bli mer likställd och att miljöeffekterna och skatteklassindelningen av dieseln bör utredas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). I är energiskatten på diesel differentierad i tre miljöklasser. Nästan all diesel som säljs i hör till miljöklass 1 (). Återstoden är i huvudsak diesel i miljöklass 3. Diesel i miljöklass 1 är miljömässigt bättre än diesel i miljöklass 3. Inom EU finns minimikrav på diesel som motsvarar miljökraven i miljöklass 3. Den diesel som uppfyller EU:s minimikrav kallas europadiesel. introduceras inom EU en svavelfri variant av europadieseln, men först införs EU-krav på svavelfri diesel. Svavelfriheten i diesel är väsentlig för att motortillverkarna ska kunna konstruera miljömässigt bättre motorer.