yttr · GV05AU1y · 2007-11-06 00:00:00 — 2007/08:AU1 Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv har berett övriga berörda utskott tillfälle att avge yttrande över budgetpropositionen för (volym 1) om den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget för , utgifternas fördelning på utgiftsområden, beräkning av statsinkomsterna, förslag till utgiftstak för staten och låneramar samt de motioner som väckts med anledning av propositionen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. har beredningsansvaret för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. Utskottet kommenterar även oppositionens förslag till ramar i respektive partimotion 2007/08:Fi277 (s), 2007/08:Fi276 (v) och 2007/08:Fi278 (mp). Yttrandet är disponerat på följande sätt. Under rubriken för politiken m.m. redovisas den del av regeringens ekonomiska politik som särskilt avser frågor som omfattas av arbetsmarknadsutskottets beredningsområden och ramarna för utgiftsområdena 13 och 14. Därefter redovisas motionerna i motsvarande delar. Under skilda rubriker tar utskottet sedan upp frågor om arbetslöshetsförsäkringen m.m., konjunkturberoende program och kommunersättning vid flyktingmottagande, som sammantaget omfattar huvuddelen av de beloppsmässiga skillnader som finns mellan regeringen och partiernas förslag till ramnivåer. I dessa avsnitt refereras till både propositionen och motionerna. Avslutningsvis sammanfattar utskottet sina slutsatser. Socialdemokraternas, respektive förslag till anslag på dessa utgiftsområden finns i motionerna 2007/08:A398 (s), 2007/08:A394 (s), 2007/08:A380 (v), 2007/08:A348 (v) och 2007/08:A386 (mp). Dessa förslag kommer att behandlas i arbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande. Detsamma gäller vissa yrkanden i Socialdemokraternas motion 2007/08:Fi277 som bereds i arbetsmarknadsutskottet. I det följande refereras motioner utan återgivande av årtal (2007/08). Riktlinjer för politiken m.m. I budgetpropositionen framhålls att det övergripande och viktigaste målet för regeringens politik är att minska det utanförskap som under en lång rad år tillåtits växa sig stort. Regeringen beräknar att 175 000 färre personer kommer att befinna sig i utanförskap . Sysselsättningen väntas öka med nästan 200 000 personer, som 90 000 färre personer kommer att vara i arbetslöshet. Arbete utgör grunden för ekonomisk och social välfärd såväl för den enskilde som för samhället i stort. För den enskilde ger arbetet möjlighet att påverka och utforma sitt eget liv. Att vara behövd sporrar till delaktighet och ansvarstagande. Arbete är också den helt dominerande källan för att finansiera den offentliga välfärden. Det är ytterst genom människors arbete som de gemensamma kostnaderna för skola, vård och omsorg, liksom för de olika trygghetssystemen, finansieras. En hög sysselsättning är dessutom av betydelse för fördelningen av ekonomiska resurser mellan människor. har skillnaderna i ekonomisk standard mellan människor i ökat. Personer som har stått utanför arbetsmarknaden i varaktigt utanförskap har haft en sämre inkomstutveckling än de som haft ett arbete. När det gäller sysselsättningsutvecklingen konstaterar regeringen att den politik som förts sedan valet varit inriktad på att göra det mer lönsamt att arbeta och mer lönsamt att anställa. Denna inriktning, tillsammans med den goda konjunkturen, har medfört att sysselsättningen ökat i snabb takt. nåddes den förra regeringens mål om att av befolkningen i åldern ska vara reguljärt sysselsatt. Arbetslösheten närmar sig sin lägsta nivå och arbetskraftsdeltagandet ökar. kommer den öppna arbetslösheten i genomsnitt att ligga på . väntas sysselsättningen öka marginellt som den öppna arbetslösheten stiger något 2010 uppgå till . Sysselsättningseffekten av de reformer som föreslogs i budgetpropositionen bedömer regeringen vara betydande. Sysselsättningsnivån bedöms på lång sikt höjas och jämviktsarbetslösheten minska . De tillkommande reformerna och aviseringarna sedan förra årets budgetproposition väntas höja sysselsättningsnivån med . Jämviktsarbetslösheten sänks ytterligare några tiondels procentenheter. Den fulla effekten nås först . Regeringen konstaterar att det övergripande målet för sysselsättningspolitiken varit full sysselsättning men att målet trots detta inte preciserats i termer av sysselsättning, arbetslöshet och arbetskraftsdeltagande. En fördjupad analys av målet och möjliga indikatorer kommer därför att presenteras . Regeringen föreslår i propositionen bl.a. följande nya åtgärder för att öka sysselsättningen, minska utanförskapet och skapa fler vägar tillbaka till arbete. Under rubriken drivkrafter för arbete genom jobbskatteavdrag framhålls att skatte- och ersättningssystemen skapar stora tröskeleffekter på arbetsmarknaden för låginkomsttagare. Det andra steget i jobbskatteavdraget förstärker ytterligare drivkrafterna för arbete, såväl för personer som är arbetslösa eller står utanför arbetsmarknaden som för dem som redan arbetar. Under rubriken fungerande sjukförsäkring med fler vägar tillbaka till arbete anförs bl.a. att en bättre fungerande sjukförsäkring ska skapas genom att dagens långsamma och passiviserande sjukskrivningsprocess ersätts med en rehabiliteringskedja med preciserade tidsgränser för de olika momenten vid prövning av arbetsförmågan. En rehabiliteringsgaranti införs som täcker de medicinska rehabiliteringsinsatser som behövs för återgång i arbete. Särskilda nystartsjobb, s.k. nyfriskjobb, med en högre subventionsgrad än de vanliga nystartsjobben, införs för personer som stått utanför arbetsmarknaden på grund av sjukdom. I avsnittet En väl fungerande arbetsmarknad för fler jobb presenterar regeringen åtgärder som man menar kommer att leda till att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Arbetslöshetsförsäkringen förändras så att avgiftsnivån i försäkringen kopplas till nivån på utbetalda ersättningar. Den tidigare införda s.k. förhöjda finansieringsavgiften ersätts av en arbetslöshetsavgift som ska motsvara av arbetslöshetskassornas utbetalningar av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Därmed stimuleras en lönebildningsprocess som förstärker efterfrågan på arbetskraft. För att stimulera arbetsgivare att anställa vidgas möjligheten till nystartsjobb även till anställningar i den offentliga sektorn. Därmed förbättras möjligheterna för bl.a. långtidsfrånvarande kvinnor att få ett nystartsjobb. Utbudet på arbetskraft stimuleras bl.a. genom att möjligheten att uppbära arbetslöshetsersättning på deltid begränsas och genom att två ytterligare karensdagar införs i försäkringen. Regeringen nämner också presenterade förslag, exempelvis instegsjobben för nyanlända invandrare och flyktingar och jobbgarantin för ungdomar, som viktiga vägar från utanförskap till arbete. Enligt Socialdemokraterna i motion Fi277 går det bra för , men fortfarande märks det inte för alla. Långtidsarbetslösheten biter sig fast, och de som har det allra svårast och behöver försörjningsstöd är lika många som . Regeringen försitter den chans som högkonjunkturen ger att ta tag i dessa problem och hjälpa dem som står längst från arbetsmarknaden tillbaka till arbetet. Socialdemokraterna påpekar att 2006 var ett starkt år för svensk ekonomi som helhet, inte minst på arbetsmarknaden. Sysselsättningen ökade med 93 000 personer mellan , och detta utan att ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen försämrades eller skatterna för höginkomsttagare eller förmögna sänktes. Regeringen har inte med trovärdighet kunnat visa att den fortsatt positiva utvecklingen på arbetsmarknaden är en följd av den förda politiken, snarare än en följd av den starka konjunkturen. I det rådande konjunkturläget krävs enligt Socialdemokraterna en mindre kvantitet än tidigare när det gäller insatser i form av hjälp och stöd till arbetssökande. Fokus måste nu ligga på att rusta dem som står allra längst från arbetsmarknaden så att de också kan få jobb. Men regeringen målar i stället med breda penseldrag genom att bl.a. sänka skatter för företag i vissa branscher utan krav på att företagen nyanställer. När det exempelvis gäller långtidsarbetslösheten bland ungdomar har, trots den goda konjunkturen, 7 500 ungdomar varit arbetslösa , vilket motsvarar en ökning vid makten. I stället för att rikta särskilda insatser till dessa ungdomar väljer regeringen att ge alla företag som redan har anställt ungdomar en skattesubvention utan att de behöver göra en enda nyanställning. som stora grupper inte kommer in på arbetsmarknaden har många företag svårt att finna kvalificerad arbetskraft. Socialdemokraterna anser att politiken bör riktas in på att bygga broar från långtidsarbetslöshet till jobb, inte minst i någon av alla de branscher där det råder brist på arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken bör riktas om så att den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen utökas inom de totala volymerna. För ungdomar föreslås en ny form av kortare kvalificerad arbetsmarknadsutbildning, avstampsutbildning, och s.k. introjobb, som ger ungdomar möjlighet att färdigutbildas i ett yrke under kvalificerad handledning. Socialdemokraterna avvisar regeringens genomförda och föreslagna förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. I stället ska försäkringen förbättras så att de flesta får ut av sin tidigare inkomst, genom höjd ersättningsnivå och höjt tak. Begränsningen av möjligheten att använda arbetslöshetsförsäkringen på deltid är ett hårt slag mot främst kvinnor som ofrivilligt arbetar deltid. Socialdemokraterna vill lagstifta så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet. Regeringens förslag att knyta nivån på arbetslöshetsavgiften till arbetslösheten avvisas av Socialdemokraterna då man anser att arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras solidariskt. I övrigt föreslås bl.a. utökad programverksamhet och ett fempunktsprogram för integration. Även konstaterar i motion Fi276 att svensk ekonomi på flera sätt fortsätter att gå mycket bra. Arbetslösheten har under det föregående året fortsatt att sjunka och sysselsättningen har ökat. Ännu står dock många människor utanför arbetsmarknaden. Den politik som presenteras i budgetpropositionen innebär enligt att de problem som finns parallellt med den tillfälligt goda konjunkturen negligeras eller förvärras. beklagar att full sysselsättning är det främsta målet för den ekonomiska politiken. I stället förs en EU-anpassad politik byggd på nyliberala teorier. Arbetsmarknaden betraktas som vilken marknad som helst, där utbud och efterfrågan bestämmer priset på varan. I verkligheten är arbetsmarknaden inte vilken marknad som helst. Arbete är en grundläggande social process, och arbetslöshet är ett samhällsproblem med samhälleliga lösningar, inte något vars hela tyngd individen ska tvingas bära. Som ett feministiskt parti anser att en omfångsrik offentlig sektor varit, och alltjämt är, avgörande för att skapa ett jämställt samhälle genom att den omvandlar obetalt arbete till betalt. Partiets kvalitetssatsning på fler anställda i offentlig verksamhet, den s.k. jobbsatsningen, kommer att förbättra kvinnors arbetsvillkor i kommuner och landsting. En lagstadgad rätt till heltid, liksom begränsningar i rätten att visstidsanställa, behövs också för att ge kvinnor samma möjligheter i arbetslivet som män. Strukturella insatser är viktiga för att bryta ojämlikheten på arbetsmarknaden när det gäller löneskillnaden mellan kvinnor och män. avvisar stora delar av den arbetsmarknads- och integrationspolitik som regeringen presenterat i budgetpropositionen och tidigare . Arbetslöshetsförsäkringen föreslås återfå tidigare regelverk och den förhöjda avgiften tas bort. höjs också både golv och tak i försäkringen enligt partiets förslag. Programverksamheten utökas och både Arbetsförmedlingen och tillförs resurser. Kommunersättningarna vid flyktingmottagande höjs och en amnesti genomförs i asylprocessen . konstaterar i motion Fi278 att regeringen trots en exceptionellt stark arbetsmarknad med historiska ökningar av sysselsättningen konsekvent fortsätter att sänka skatterna för dem med höga inkomster och försämra de sociala försäkringarna för dem som står utanför arbetsmarknaden. Regeringen tycks okänslig för att en majoritet i förväntar sig trygga socialförsäkringar som ger skydd vid arbetslöshet och sjukdom. Trots att regeringens viktigaste prioritering är ökad sysselsättning har man, enligt bedömning, inte lyckats presentera några mål för arbetsmarknadspolitiken. Resursutnyttjandet i ekonomin blir alltmer ansträngt med arbetskraftsbrist i flera branscher. är det fortfarande hög arbetslöshet i synnerhet bland ungdomar och personer med annan etnisk bakgrund än svensk. Människor som står långt från arbetsmarknaden har fortfarande svårt att få arbete. Många personer tvingas dessutom till otrygga anställningsformer och ofrivilligt deltidsarbete. Förslaget om nyfriskjobb innebär att regeringen tagit till sig något av kritiken när det gäller behovet av subventionerade anställningar för dem som står långt från arbetsmarknaden. Politiken är dock fortfarande otillräcklig. Bland annat saknas helt satsningar på sociala företag, som lyckats mycket väl i sitt arbete med att få in människor som står långt från arbetsmarknaden. För är det en prioriterad fråga att verka för en jämställd arbetsmarknad genom medvetna insatser som syftar till att bryta upp mans- och kvinnodominerade branscher. Regeringens viktigaste satsning för att skapa nya jobb tycks vara att subventionera fram nya tjänstejobb. anser att det är lika viktigt att nya kvalificerade arbeten inom nya industri- och tillverkningsföretag växer fram. Den enorma potential som finns i omvandlingen av det gamla industrisamhället till ett modernt hållbart samhälle tycks regeringen vara blind för. A-kassan borde, enligt , förbättras genom att ersättningen höjs till under hela ersättningsperioden, studerandevillkoret återinförs och kvalifikationsreglerna förbättras så att fler arbetslösa får tillgång till a-kassan. Partiet avvisar förslagen om försämrad ersättning vid deltidsarbetslöshet och två nya karensdagar och vill dessutom sänka avgiften. Även större delen av regeringens förslag om neddragning av antalet platser i arbetsmarknadsutbildningen avvisas. Partiet föreslår också bl.a. att ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande ökas och att friåret återinförs. Enligt såväl regeringens som olika mät- och prognosinstituts bedömningar är arbetsmarknadsläget fortsatt gott. Både arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen har ökat kraftigt och arbetslösheten har minskat. Den öppna arbetslösheten har dock inte minskat i samma utsträckning som sysselsättningen har ökat. Det förklaras av att arbetskraftsdeltagandet har ökat och antalet deltagare i konjunkturberoende program har minskat. Både regeringen och externa bedömare förväntar sig en fortsatt hög ekonomisk tillväxt och positiv utveckling på arbetsmarknaden . Dock finns indikationer på ökande arbetskraftsbrist i vissa branscher. Utskottet noterar att () presenterat den officiella arbetsmarknadsstatistiken, Arbetskraftsundersökningarna () för . Enligt har sysselsättningen ökat med 85 000 personer. Ökningen var jämnt fördelad mellan män och kvinnor. Mellan steg sysselsättningsintensiteten till av befolkningen . Ungdomar stod för närmare hälften av sysselsättningsökningen. Antalet anställda steg med 81 000 personer , varav mer än fyra av fem fick fasta anställningar. Antalet personer i arbete, dvs. ej frånvarande, ökade kraftigt, med 122 000 personer eller , bl.a. beroende på att sjukfrånvaron sjönk. Antalet arbetade timmar i genomsnitt är också det högsta uppmätta värdet sedan mätningarna började . Arbetslösheten sjönk från 4,9 till , enligt SCB:s sätt att mäta. Utskottet kan i sammanhanget påminna om att SCB fr. o. m. för övergår till att i det svenska arbetslöshetstalet även inräkna heltidsstuderande som söker och kan ta ett arbete. Därigenom kommer den officiella statistiken att redovisas i överensstämmelse med internationella riktlinjer. Även enligt () har arbetslösheten sjunkit kraftigt . var av arbetskraften, eller 158 000 personer, inskrivna som arbetslösa vid landets arbetsförmedlingar. Det innebär en minskning , eller 39 000 personer, jämfört med . är det något fler män än kvinnor som är arbetslösa. Bland ungdomarna uppgick arbetslösheten till 36 000 personer, en minskning med 4 000 . Långtidsarbetslösheten (antalet personer som varit arbetslösa kontinuerligt , eller för ungdomar minst ) har ökat med 2 000, och uppgick till knappt 50 000 personer. För ungdomarna har nivån gått upp från 2 000 till 8 000. minskade andelen personer som deltar i arbetsmarknadsprogram med aktivitetsstöd till av arbetskraften, eller 54 000 personer, vilket är nästan en halvering . Nedgången är särskilt påfallande när det gäller ungdomar. Arbetslösheten bland utrikes födda har sjunkit med 6 000 personer till 45 000 personer jämfört med . I en särskild sammanställning om arbetsmarknadsläget för personer födda utomlands, konstaterar AMS att arbetsmarknadsutvecklingen för utrikesfödda är positiv. Arbetslösheten sjunker och sysselsättningen ökar. Men sysselsättningen är fortfarande betydligt lägre för personer födda utomlands, för inrikesfödda jämfört med för utomeuropeiskt födda . Det finns också ett tydligt samband mellan arbetskraftsdeltagande och tid i . Sysselsättningen i den grupp som varit än i var och variationen är stor i gruppen. En första genomgång av nyanländas kompetens visar emellertid att flera tusen personer har en inriktning mot yrken där det finns en stor efterfrågan på arbetskraft. Utskottet finner den överlag fortsatt starka utvecklingen mycket glädjande. Sysselsättningen fortsätter att öka, särskilt bland ungdomar. Det är enligt utskottets mening också djupt tillfredsställande att det i lika stor utsträckning tycks vara kvinnor som män som tar steget från utanförskap. Utskottet vill också framhålla det positiva att av de ytterligare 81 000 personer som fått en anställning har blivit fast anställda. Arbetslösheten sjunker både i SCB:s och i AMS mätningar såväl avseende arbetskraften generellt som i de flesta mätkategorier. Mycket glädjande är att även arbetslösheten bland utrikes födda i siffror sjunker särskilt kraftigt, om än från en högre nivå. Undantaget från den positiva trenden är, enligt AMS, antalet långtidsarbetslösa, som har stigit . Ökningen är relativt kraftig bland unga. Till en del kan ökningen förklaras av den programvolymminskning som genomförts och som varit särskilt märkbar i ungdomsgruppen. En övergång från arbetslöshet i program till öppen arbetslöshet är enligt utskottets mening inte heller med nödvändighet negativ i ett läge med god efterfrågan på arbetsmarknaden. Den arbetssökande har då både goda möjligheter och incitament att snabbt kunna acceptera ett erbjudande om arbete. Utskottet vill emellertid inte bortse från att det inom gruppen långtidsarbetslösa finns arbetssökande som trots den goda konjunkturen behöver särskilt stöd för att kunna ta det sista steget in på arbetsmarknaden. Det är av flera skäl viktigt att detta stöd skyndsamt kan sättas in och få effekt. För det första visar forskningen att sannolikheten att hitta ett arbete minskar med tiden som personen är arbetslös, bl.a. på grund av att den arbetslöses yrkeskompetens riskerar att avta eller uppfattas avta med tiden utanför arbetsmarknaden. För det andra är det viktigt att steget från arbete till utanförskap kan tas innan en konjunkturnedgång åter försämrar möjligheterna. För det tredje är det med hänsyn till individen centralt att arbetslösheten inte blir så lång att den i sig leder till passivitet. Slutligen bör stödet vara effektivt och ge snabbt resultat för att inte skapa inlåsning. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet kan konstatera att regeringen skapar ytterligare vägar tillbaka till arbete, med särskild inriktning på dem som står längst från arbetsmarknaden. kan långtidsarbetslösa delta i individuellt utformade, intensifierade jobbsökaraktiviteter med coachning som utgör fas ett av jobb- och utvecklingsgarantin. Vid behov ges i fas två värdefull arbetsplatskontakt, i form av praktik eller arbetsträning, som sedan kan leda vidare till anställning. Utskottet noterar att kvinnor, enligt AMS uppgifter, står för hela det senaste årets nettoökning av långtidsarbetslösa personer i åldern . Bland män är långtidsarbetslösheten så gott som oförändrad. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet särskilt att nystartsjobben från vidgas till att även omfatta anställningar inom offentlig sektor. Nystartsjobben har , på grund av sin begränsning till privat sektor, i huvudsak gått till manliga arbetssökande. Genom vidgningen ges många långtidsarbetslösa kvinnor en reell möjlighet att få ett riktigt jobb till avtalsenlig lön. När det gäller långtidsarbetslösa ungdomar dvs. enligt AMS definition personer som varit arbetslösa minst vill utskottet framhålla att flera åtgärder redan har vidtagits, bland annat den halvering av socialavgifterna för ungdomar som fyllt 18 men inte som gäller från och nystartsjobben, som ungdomar mellan kvalificerar sig till redan efter sex månaders arbetslöshet. Utskottet kan vidare konstatera att ungdomar generellt är en heterogen grupp, vilket gör utformandet av stödinsatser svårare. Ur det perspektivet ställer sig utskottet mycket positivt till den jobbgaranti för ungdomar som regeringen kommer att införa (jfr prop. 2006/07:118 En jobbgaranti för ungdomar som bereds i utskottet). I beskrivningen av jobbgarantin anför regeringen att den mot bakgrund av den kartläggning som gjorts av Utredningen om en flexiblare arbetsmarknadsutbildning i betänkandet Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar (SOU 2007:18) anser att ungdomar i jobbgarantin bör få en tidig kvalificerad bedömning och hjälp av en personlig rådgivare eller . Deltagarna bör enligt propositionen också få ett aktivt stöd och uppföljning av sitt arbetssökande kontinuerligt under hela sin arbetslöshetsperiod. Dessa insatser ska intensifieras i jobbgarantin. Efter den inledande perioden bör det aktiva matchningsarbetet kombineras med förstärkta insatser som kan vara praktik eller utbildning. I syfte att dra nytta av olika aktörers kunskaper och erfarenheter bör aktiviteterna inom jobbgarantin kunna utföras såväl i arbetsförmedlingens egen regi som av andra anordnare som tillhandahåller tjänster som förmedlingen kan upphandla. Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att jobbgarantin medger en tidig, snabb och kvalificerad bedömning av de arbetssökandes individuella behov och svarar mot de mycket skilda förutsättningar som finns bland unga arbetslösa. Utskottet vill i sammanhanget uttrycka sin uppskattning över att problemet med långtidsarbetslöshet bland ungdomar ges uppmärksamhet även i partiernas motionsförslag och vill inte utesluta att det bland dessa kan finnas en del idéer som skulle kunna rymmas inom ramen för jobbgarantin för ungdomar. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens politik i kombination med den goda konjunkturen har medfört en avgörande förbättring av arbetsmarknaden . visar regeringen att den tar problemet med ökad långtidsarbetslöshet bland framför allt kvinnor och ungdomar på stort allvar. Ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 Partiernas förslag till ramar för utgiftsområdena inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde skiljer sig relativt kraftigt åt, i synnerhet vad gäller utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Regeringens förslag till utgiftsramar i förhållande till motionerna framgår av nedanstående tabell. Förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 (tusental kronor) Utskottet har valt att i nedanstående avsnitt ta upp tre områden till närmare diskussion: förändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m., konjunkturberoende program och kommunersättning vid flyktingmottagande. Dessa svarar tillsammans för huvuddelen av den beloppsmässiga skillnaden mellan regeringens och partiernas olika förslag till ramnivå för utgiftsområde 13.