yttr · GV05AU1y · 2007-11-06 00:00:00 — För att lyckas med detta krävs ordentliga insatser. som stora grupper inte kommer in på arbetsmarknaden har många företag svårt att finna kvalificerad arbetskraft. Partiet föreslår att arbetsmarknadspolitiken riktas om så att 20 000 av de platser i arbetsmarknadspolitiska program som regeringen föreslår uppgraderas till kvalificerad arbetsmarknadsutbildning riktad mot bristyrken. För ungdomar föreslås en ny form av kort kvalificerad arbetsmarknadsutbildning: avstampsutbildningar. Dessa avstampsutbildningar ska inte kräva några förkunskaper utan vara öppna för långtidsarbetslösa ungdomar mellan just därför att många av de ungdomar som har gått arbetslösa har bristande utbildning. Partiet vill underlätta även för de ungdomar som har olika former av generella utbildningar att finna ett arbete. Därför ska, i samråd med arbetsmarknadens parter, lärlingsplatser och traineeplatser, s. k. introjobb, som ger ungdomar möjligheter att färdigutbildas i ett yrke under kvalificerad handledning utvecklas. För att satsa på att bekämpa arbetslösheten bland dem som står längst från arbetsmarknaden vill Socialdemokraterna införa 15 000 jobb åt långtidsarbetslösa som ger arbetsgivaren av lönen i subvention plus den nystartssubvention som motsvarar arbetsgivaravgifterna. Socialdemokraterna ser också behov av riktade insatser till äldre arbetslösa och menar att den borgerliga regeringens agerande när det gäller avskaffande av plusjobben är oansvarigt. Partiet vill återinföra plusjobben fram till pension. Sammantaget innebär förslagen en ökning av anslagsramen med för åren 20082010 i förhållande till regeringens förslag. anser, enligt motion Fi276, att det även i ett gott konjunkturläge finns behov av aktiva insatser för arbetslösa. För att öka de enskildas möjligheter att få varaktiga jobb och i syfte att undvika flaskhalsar på arbetsmarknaden satsas på 10 000 ytterligare platser i yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. En kraftig förstärkning görs också av insatserna för långtidsarbetslösa genom att plusjobben för långtidsarbetslösa återinförs och anställningsstöden som skattekrediteringar på inkomstsidan utökas. Anställningsstöden för långtidssjuka förstärks och förbättras och kvalifikationstiden förkortas från två till . lanserar också en särskild satsning på unga långtidsarbetslösa som saknar gymnasieutbildning. Programmet omfattar 2 000 platser som ska erbjuda målgruppen möjlighet att skaffa en yrkesutbildning på gymnasienivå. Sammanlagt innebär förslagen en ökning av anslagsramen med för i jämförelse med regeringens förslag, medräknat att kostnaden för särskilda anställningsstöd och partiets motsvarighet till instegsjobb, anställningsstöd för nyanlända, flyttas till intäktssidan. Av partiets motion på skatteområdet framgår att utgifterna på skatteområdet som beror på föreslagna arbetsmarknadspolitiska insatser beräknas bli ca högre för åren 20082010 än vad regeringen föreslår i sina beräkningar. Enligt mening i motion Fi278 är det visserligen sant att arbetslösheten minskar och antalet i åtgärder likaså. Men det är tyvärr också sant att den grupp som står längst från arbetsmarknaden inte minskar. I det läget är det oansvarigt att dra ned på åtgärdsprogrammen i den omfattning som regeringen föreslår. Om inte mycket aktiva åtgärder sätts in för att människor ska kunna ta sig ur denna situation riskeras att många aldrig kommer att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. föreslår att minskningen av antalet platser i arbetsmarknadsprogram begränsas till 3 000 platser och till 1 000 platser 2009 och 2010. Det innebär i jämförelse med regeringens förslag 11 000 fler platser för och 6 000 fler platser . Av andra motioner från partiet framgår också att platser med starta-eget-bidrag bör ökas. Sammantaget innebär förslagen en ökning av anslagsramen med för och för åren 20092010 i förhållande till regeringens förslag. Utskottet kan konstatera att regeringen sedan den tillträdde har vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att effektivisera arbetsmarknadspolitiken och tydliggöra arbetslinjen. Omläggningen av politiken innebär ett tydligt fokus på matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska programmen ska i större utsträckning begränsas till att i huvudsak omfatta dem som befinner sig allra längst från arbetsmarknaden. Övergången till arbete för bl.a. dem som har varit arbetslösa , långtidssjukskrivna och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning (f.d. förtidspensionärer) ska underlättas i syfte att minska utanförskapet. Kontrasten i förhållande till föregående mandatperiod är enligt utskottets mening slående. Som framgår av nedanstående tabell ökade antalet personer i konjunkturberoende program , trots att konjunkturen var i kraftigt stigande. Konjunkturutveckling och personer i konjunkturberoende program BNP-tillväxt (%), fasta priser Antal personer i k-beroende program Andel (%) av arbetskraften i k-beroende program 2,7* Källa: och Ams. * Från och med infördes en helt ny EU-harmoniserad arbetskraftsundersökning. Resultaten från den nya undersökningen är inte helt jämförbara med de tidigare undersökningarna. Uppgifterna i tabellen illustrerar tydligt inriktningen på den då förda politiken och den tidigare rödgröna majoritetens inställning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet anser det välkommet att alliansregeringen nu brutit med denna politik. Det framstår enligt utskottets mening som välbetänkt att antalet arbetsmarknadspolitiska program och insatser reduceras till antalet och flertalet åtgärder minskas i omfattning, då efterfrågan på arbetskraft har ökat kraftigt. Arbetsförmedlingarna ska prioritera förmedling av jobb och inte primärt förmedla arbetsmarknadspolitiska program. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att i det goda konjunkturläget ytterligare begränsa de generella arbetsmarknadspolitiska programmen, som riskerar att låsa in de arbetssökande som står relativt nära arbetsmarknaden. I stället prioriteras stödinsatser till människor som i större utsträckning fortfarande riskerar att befinna sig i utanförskap: nystartsjobb och jobb- och utvecklingsgaranti för långtidsarbetslösa, nyfriskjobb för långtidssjukskrivna, jobbgaranti för långtidsarbetslösa ungdomar och instegsjobb för nyanlända. Utskottet vill i sammanhanget också påpeka att de av regeringen föreslagna insatserna har två starka fördelar jämfört med många av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har avskaffats. De båda garantierna har fördelen att de innehåller individuellt anpassade åtgärder och därför med större precision kan förväntas leda till att den arbetslöses position på arbetsmarknaden förstärks. Nystarts-, nyfrisk- och instegsjobben har fördelen att de leder till riktiga jobb med avtalsenlig lön. Tyvärr kan utskottet konstatera att partierna i sina motioner inte omvärderat sin syn på vilka programvolymer som är ändamålsenliga i en högkonjunktur. I de alternativa budgetförslagen bjuder partierna över varandra med fler platser i generella konjunkturberoende program, trots att arbetslösheten är rekordlåg, ekonomins tillväxt är fortsatt hög och vissa sektorer lider av arbetskraftsbrist. Utskottet bedömer inte att en återgång till högre programvolymer är rätt väg i rådande arbetsmarknadssituation och ställer sig därför bakom de förändringar av ramnivån på utgiftsområde 13 som regeringens förslag avseende konjunkturberoende program ger upphov till. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att antalet kommunmottagna flyktingar för och framåt beräknas ligga nära nivån för , vilket innebar en markant ökning jämfört med mottagandet . Ersättningssystemets konstruktion innebär att det högre antalet mottagna åren 20062008 får full genomslagskraft på utgifterna . I den ekonomiska vårpropositionen anvisades på tilläggsbudget extra medel för för att finansiera en förstärkt, prestationsberoende ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet och en ökad ersättning till kommunerna för mottagandet av ensamkommande barn. Utöver det ingick även anvisning av medel för finansiering av ett förslag till individuella stimulanser i flyktingmottagandet för att öka motivationen för dem som deltar i sfi-undervisningen eller får en snabb arbetslivsetablering. Ett arbete pågår nu för att utveckla ett förslag med inriktning på en s.k. sfi-bonus till flyktingar, skyddsbehövande och anhöriga som efter uppehållstillstånd når en sfi-nivå som bedöms tillräcklig för att kunna få arbete. Inriktningen är att förslaget ska kunna träda i kraft . Satsningarna beräknas medföra ökade utgifter med för . Motsvarande ökning utgör 708 respektive . Ansvaret för flyktingmottagandet måste fördelas mer solidariskt, anser Socialdemokraterna i motion Fi277. Därför föreslås ett fempunktsprogram för snabb introduktion. En av dessa punkter är att införa en solidaritetsbonus för att stödja de kommuner som har tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken. Den innebär att de kommuner som har tagit emot flest flyktingar i förhållande till sin kommuns befolkningsstorlek får en högre schablonersättning vid flyktingmottagande än andra kommuner. Denna solidaritetsbonus innebär i praktiken en omfördelning från de kommuner som inte har tagit sitt ansvar till de kommuner som har gjort det. Bonusen beräknas medföra en utgiftsökning på anslaget på för och 370 respektive i jämförelse med vad regeringen föreslår. Enligt mening i motion Fi276 är den förstärkning av medlen till kommunernas flyktingmottagande som regeringen föreslår fortfarande otillräcklig. De medel som anvisas inom anslaget bör användas till en generell höjning av schablonersättningen. Därmed avvisas konstruktionen där kommunerna ska ges högre ersättning baserat på den mottagna flyktingens uppvisade resultat i introduktionsprocessen, liksom den s.k. stimulansersättning till individen som regeringen föreslagit. kräver även att en amnesti ska genomföras i asylprocessen . Förslagen beräknas innebära en samlad anslagshöjning på för i jämförelse med regeringens förslag. anför i motion Fi278 att man inte tror på metoden med individbaserad stimulansersättning som regeringen föreslår. Partiet vill i stället att dessa medel används för att stimulera fler kommuner till flyktingmottagande. Regeringens bedömning att antalet kommunmottagna flyktingar för och framåt beräknas ligga nära nivån för innebär att många kommuner, särskilt de med stort flyktingmottagande, kommer att få stora och omfattande problem att klara mottagandet på ett för flyktingarna anständigt sätt. föreslår att kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med per flykting. Detta motsvarar en anslagsökning på för perioden 20082010 utöver vad regeringen föreslår. Utskottet noterar inledningsvis att , tidigare , betalar ut ersättning till kommunerna enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen är en grundersättning om oavsett mottagandets omfattning och en åldersbaserad schablonersättning. Schablonersättningen utbetalas med ett fast belopp per person och är tänkt att täcka kommunens ökade kostnader för, i genomsnitt, . Till det kommer ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, barn utan vårdnadshavare och personer med funktionshinder. Efter riksdagsbeslut (prop. 2006/07:100, 2006/07:FiU21) kan även betala ut extra ersättning enligt förordningen (2007:662) om extra ersättning till kommuner 20072009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden till kommuner som träffar avtal med verket om flyktingmottagande avseende perioden 20072009. Kommuner som ingår sådant avtal får per flykting i extra engångsersättning och därutöver i engångsersättning per flykting i åldern som efter en tolvmånadersperiod uppfyllt vissa krav när det gäller arbetsmarknadsanknytning eller resultat i sfi-undervisning. Utskottet konstaterar att omfattningen av kommunmottagandet av nyanlända i grunden styrs av händelser utanför . Som framgår av nedanstående diagram ökade antalet kommunmottagna flyktingar och skyddsbehövande i övrigt kraftigt , delvis till följd av den tillfälliga utlänningslagstiftning som gällde mellan . Antal kommunmottagna personer åren 19952010 Källa: Prop. 2007/08:1, vol. Uppgifterna för åren 20072010 är prognoser. Av diagrammet framgår också att mottagandet enligt prognoserna i budgetpropositionen beräknas ligga kvar på en hög nivå för hela perioden 20072010. Som regeringen konstaterar innebär ersättningssystemets utformning dessutom att ökningen och även får fullt genomslag först på anslaget för . Utskottet finner det mot denna bakgrund väl motiverat att göra de av regeringen föreslagna höjningarna av ramen för utgiftsområde 13 för åren 20082010 som motiveras av det ökade trycket på kommunerna. När det gäller budgeteffekter av utformningen av den statliga ersättningen till kommunerna bedömer utskottet att samhällets insatser för att stödja nyanlända vuxna invandrares etablering inte har varit tillräckligt effektiva. Som exempel hämtade ur Ett förlorat år? kan nämnas att sysselsättningsgraden bland dem som deltagit i kommunernas introduktionsprogram var för kvinnor och för män. Bland dem som genomgått kommunernas introduktionsprogram hade av kvinnorna och av männen nått godkänd nivå i sfi-undervisningen. Mot bakgrund av bl.a. dessa resultat anser utskottet det vara tydligt att systemet för kommunersättning i högre grad än tidigare bör ge incitament såväl för kommunen som för den nyanlände själv till att den nyanlände får in en fot på arbetsmarknaden. Som utskottet framhöll i samband med behandlingen av den ekonomiska vårpropositionen är därför den av regeringen föreslagna nyordningen för med en delvis prestationsbaserad extra ersättning till kommunerna välkommen. Detsamma gäller den aviserade sfi-bonusen till nyanlända som uppnår en viss nivå i undervisningen. Regeringens incitamentsbaserade kommunersättningsmodell får enligt utskottets bedömning antas vara både effektivare och mindre kostsam än de modeller med generella höjningar av schablonbeloppet som förordas av och . Utskottet kan inte heller ställa sig bakom den modell som förordas av Socialdemokraterna, enligt vilken kommuner tagit emot många nyanlända ska tilldelas en högre schablonersättning på bekostnad av övriga kommuner som får en sänkning av det generella statsbidraget. Såvitt utskottet kan bedöma råder bred politisk enighet om det önskvärda i att nya kommuner åtar sig att ta emot nyanlända. Regeringsmodellens positiva incitament bör vara mer verkningsfulla än den socialdemokratiska modellens indirekta bestraffning när syftet är att övertyga fler kommuners innevånare om fördelarna med att öka sitt mottagande av nyanlända. Sammanfattningsvis instämmer arbetsmarknadsutskottet i regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Utskottet anser vidare regeringens förslag till ramnivå för utgiftsområdena 13 och 14 vara väl avvägt och tillstyrker förslaget. Oppositionspartiernas alternativa förslag avvisas därmed. Utskottet anser även att vid sitt godkännande av beräkningen av statens inkomster, såvitt avser utskottets beredningsområde, bör följa regeringens, inte oppositionspartiernas, förslag till beräkning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, m.m. (s) (), (), (), (), () och () anför: Det går bra för . Sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller. Ändå biter sig långtidsarbetslösheten fast, inte minst bland ungdomar. Trots den goda konjunkturen har över 7 500 ungdomar varit arbetslösa en ökning vid makten. Vi socialdemokrater menar att det är viktigt att nu ta till vara de möjligheter som högkonjunkturen ger för att bryta långtidsarbetslösheten och investera i framtida konkurrenskraft. Regeringens budgetproposition innehåller varken åtgärder för att bryta långtidsarbetslösheten eller strategiska framtidssatsningar. Därmed försitter regeringen den chans som högkonjunkturen ger att hjälpa dem som står längst från arbetsmarknaden att komma tillbaka till arbete. Även var ett starkt år för svensk ekonomi som helhet, inte minst när det gäller arbetsmarknaden. Mellan ökade sysselsättningen med 93 000 personer. Det skedde utan att ersättningen i a-kassan behövde försämras eller att skatterna för höginkomsttagare eller förmögna sänktes. Vi socialdemokrater anser att det är viktigt att en bred majoritet av löntagarna omfattas av ett fullgott försäkringsskydd vid arbetslöshet. Ersättningar på höga nivåer och villkor i övrigt som är rimliga utifrån den enskildes utgångspunkt gör att människor blir öppnare för den globaliserade ekonomin och vågar gå från det gamla till det nya. Detta är grunden för att försäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring. I årets upplaga av Employment Outlook (2007) pekar också på att en mer generös arbetslöshetsförsäkring tenderar att leda till bättre matchning på arbetsmarknaden eftersom den arbetslöse får bättre ekonomiska förutsättningar att söka efter lämpligt arbete som motsvarar utbildningsnivå och kompetens. Vi har därför kraftfullt motsatt oss regeringens försämringar i arbetslöshetsförsäkringen, såväl när det gäller nedtrappningen av ersättningsnivån och sänkningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen som höjningen av egenavgifterna. Förändringarna har lett till att hundratusentals löntagare har lämnat arbetslöshetskassan och står utan ett försäkringsskydd vid arbetslöshet. Dessutom måste arbetslöshetskassorna driva in obetalda avgifter till regeringen. vill regeringen gå vidare genom att begränsa rätten till a-kassa för dem som arbetar ofrivillig deltid . Försämringen är främst ett hårt slag mot kvinnor. Vi socialdemokrater vill lagstifta så att heltid blir en rättighet och deltid en möjlighet. Andelen otrygga, korta anställningar har ökat , vilket gör att fler och fler oftare blir arbetslösa i glappet mellan två anställningar. Regeringens förslag om två nya karensdagar i a-kassan slår särskilt hårt mot unga kvinnor. Exempelvis har av kvinnorna en visstidsanställning. Vi anser att tillsvidareanställning ska vara huvudregel på svensk arbetsmarknad. Vi vill därför stärka anställningstryggheten. Regeringens experimenterande med avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen skapar stor oro. Det senaste förslaget ökar differentieringen av avgifterna mellan olika arbetslöshetskassor. Därigenom vill regeringen tydligare visa att arbetslöshetsförsäkringen kostar mer för de yrkesgrupper där arbetslösheten är högre. Vi socialdemokrater ställer inte upp på det synsättet. Arbetslöshetsförsäkringen ska finansieras solidariskt. Vi vill i stället sänka egenavgiften till a-kassorna. Regeringens turer i a-kassefrågorna är märkliga. Först höjer man avgifterna och tvingar människor att gå ur a-kassan. I nästa steg ska ett obligatorium i a-kassan införas för att tvinga människor att betala de höjda avgifterna. Vi föreslår i stället sänkta avgifter till a-kassan och ett nej till en obligatorisk a-kassa. Vi socialdemokrater vill förbättra arbetslöshetsförsäkringen så att de allra flesta får ut av sin tidigare inkomst. Vi vill höja ersättningsnivån i a-kassan till och taket till per dag. Vi vill även förbättra a-kassan på samma sätt för de människor som både är arbetslösa och sjukskrivna. En bra arbetslöshetsförsäkring gör att den som förlorar sitt jobb kan koncentrera sig på att snabbt söka nytt och inte behöver oroa sig för att behöva gå från hus och hem. Enligt prognoser kommer arbetsmarknaden att fortsätta att utvecklas positivt framöver. Regeringen har dock inte med trovärdighet kunnat visa att utvecklingen är ett resultat av den förda politiken, snarare än en följd av en stark konjunktur. Vi socialdemokrater anser att fokus nu måste ligga på att rusta dem som står längst från arbetsmarknaden så att de kan få arbete. Det handlar om ungdomar som inte får fotfäste på arbetsmarknaden, om dem som är långtidsarbetslösa och om dem som är sjukskrivna och inte kan gå tillbaka till samma arbete som . som stora grupper inte kommer in på arbetsmarknaden har många företag svårt att hitta kvalificerad arbetskraft. Därför föreslår vi att politiken riktas in på att bygga broar från långtidsarbetslöshet till jobb, inte minst i några av alla de branscher där det råder brist på arbetskraft. Vi föreslår att arbetsmarknadspolitiken riktas om så att den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen utökas inom de totala programvolymerna. 20 000 av de platser i arbetsmarknadspolitiska program som regeringen föreslår bör uppgraderas till kvalificerad arbetsmarknadsutbildning riktad mot bristyrken. För ungdomar vill vi erbjuda en ny form av kvalificerad arbetsmarknadsutbildning, s.k. avstampsutbildningar. Dessa avstampsutbildningar ska inte kräva några förkunskaper utan vara öppna för långtidsarbetslösa ungdomar mellan , just därför att många av de ungdomar som har gått arbetslösa har bristande utbildning. För andra ungdomar är mer utbildning inte ett alternativ; de är redan välutbildade, men de får inte jobb för att de saknar tillräckliga arbetslivsmeriter. Vi vill på liknande sätt underlätta för de ungdomar som har olika former av generella utbildningar att hitta ett arbete. Vi vill därför, i samråd med arbetsmarknadens parter, utveckla lärlingsplatser och traineeplatser, s.k. introjobb, som ger ungdomar möjligheter att färdigutbildas i ett yrke under kvalificerad handledning. För långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och personer med försörjningsstöd vill vi införa 15 000 jobb som ger arbetsgivaren av lönen i subvention plus den nystartssubvention som motsvarar arbetsgivaravgifterna. Dessutom återinförs plusjobben för äldre fram till pension. behöver bli bättre på att välkomna nya svenskar och så snabbt som möjligt tillvarata deras resurser i arbetslivet. Därför föreslår vi ett fempunktsprogram för snabb introduktion, som bl.a. innefattar individanpassad sfi-undervisning, kompletteringsutbildningar för utländska akademiker och yrkesutbildade och en översyn av lagstiftning och ersättningssystem för att göra flyktingmottagandet mer rättvist. Vi vill även införa en solidaritetsbonus för att stödja de kommuner som tagit en stor del av ansvaret i flyktingpolitiken. Vi anser att det är viktigt med aktiva insatser för en bättre arbetsmiljö. Inte minst gäller det satsningar på arbetsmiljöinspektörer så att fler inspektioner kan utföras på små och medelstora arbetsplatser och på arbetsplatser med särskilt utsatt arbetsmiljö. Vilka avvikelser det anförda innebär i förhållande till regeringens förslag framgår av själva yttrandet. Vi tillstyrker Socialdemokraternas förslag i fråga om riktlinjerna för den ekonomiska politiken, ramarna för utgiftsområdena 13 och 14 och Socialdemokraternas beräkning av statens inkomster. Ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, m.m. (v) () anför: Svensk ekonomi fortsätter på flera sätt att gå mycket bra. Arbetslösheten har under det föregående året fortsatt en sjunkande trend och sysselsättningen har ökat. En nyckelfråga är givetvis hur det goda ekonomiska läget ska kunna tillvaratas och hur de växande resurserna ska kunna komma alla till godo och trygga en hög framtida standard. Den politik som presenteras i budgetpropositionen innebär i stället att de problem som finns parallellt med den tillfälligt goda konjunkturen negligeras eller förvärras. Den största orättvisan i är fortfarande arbetslösheten. Allas rätt till arbete är en fråga om makt och demokrati, men är full sysselsättning inte längre det främsta målet för den ekonomiska politiken. I stället är det en EU-anpassad politik, byggd på nyliberala teorier, som gäller. Vi befinner oss i en högkonjunktur, men antalet långtidsarbetslösa ungdomar har flerdubblats och många, särskilt ungdomar, har dåliga arbetsvillkor. Det finns ett konkret behov av att satsa på utbildning, en aktiv arbetsmarknadspolitik och rehabilitering.