yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — Av klimatskäl och folkhälsoskäl föreslår motionärerna att arbetsgivare ska få möjlighet att förse anställda med cykel utan förmånsbeskattning om cykeln används för resa till arbetet. Värdet får uppgå till högst inklusive service om cykeln används som huvudsakligt transportmedel för resor till arbetet. Motionärerna föreslår att en rad punktskatter höjs. Framför allt handlar det om punktskatter på energi, koldioxidutsläpp och annan miljöpåverkan. Syftet med dessa skatter är i första hand att vara miljöstyrande. Motionärerna menar att koldioxidutsläppen måste minska med till 2050. För att klara att minska utsläppen av växthusgaser föreslår motionärerna att koldioxidskatten höjs med per kilo 2008 och ytterligare 2009. Höjningen av koldioxidskatten slår igenom bl.a. på priset på bensin, diesel och eldningsolja. För att minska genomslaget på priset på eldningsolja sänks energiskatten med 2008 och fasas ut helt . När det gäller regeringens förslag om höjd dieselskatt och sänkt fordonsskatt för dieselbilar anför motionärerna att diesel av miljöklass tre inte bör undantas från höjningen. Ökningen av klimatpåverkande utsläpp inom transportsektorn beror enligt vad som anförs främst på en kraftig ökning inom flyget och lastbilstransporterna. I enlighet med vad som föreslagits av flera utredningar, senast , vill motionärerna införa en avståndsbaserad skatt på lastbilar . Skatten bör vara i snitt per mil och tas ut på alla lastbilstransporter i , men undantag eller återföring av skatten bör ske för sträckor där det saknas förutsättningar att använda järnväg eller sjöfart, t.ex. inom delar av skogsnäringen. Genom att trängselskatten i numera är avdragsgill har den styrande effekten av trängselskatten minskat något. Regeringen har också aviserat att intäkterna från trängselskatten enbart ska användas till väginvesteringar. Motionärerna föreslår att begär att regeringen återkommer med förslag som innebär att möjligheten att dra av trängselskatten som en kostnad i arbetet avskaffas samt att intäkterna från trängselskatten ska kunna användas för förbättringar i kollektivtrafiken. har tyngsta och mest bränsleslukande bilpark. För att öka bränsleeffektiviteten i bilparken föreslår motionärerna att en koldioxidrelaterad registreringsskatt införs. Registreringsskatten bör baseras på såväl koldioxidutsläpp som förbränningsmotoreffekt och utgå med maximalt per fordon. Även om flygtrafiken globalt står för en relativt liten del av koldioxidutsläppen är det en snabbt växande utsläppskälla. Flygtrafiken ger också upphov till andra klimatpåverkande effekter utöver utsläppen av koldioxid. Motionärerna föreslår att frågan om en koldioxidskatt på flygbränsle fortsätter att utredas och att den tidigare tillfälliga skatten per passagerare återinförs på dubbel nivå fr.o.m. . Motionärerna föreslår att regeringen utreder och återkommer med förslag till ett färdmedelsneutralt reseavdrag som införs . Vidare bör regeringen utreda hur beskattningen av förmånsbilar kan förändras för att öka miljöstyrningen. Motionärerna gör bedömningen att utsläppskraven på industrin bör skärpas, och det finns potential för utsläppsminskningar även inom den lätta industrin. Motionärerna föreslår därför att koldioxidskatten på den lätta industrin skärps. Motionärerna har tidigare motsatt sig en sänkning av koldioxidskatten i den handlande sektorn och står tills vidare kvar vid detta ställningstagande. Så länge utsläppshandelssystemet inte fungerar tillfredsställande anser de att skatten kan vara kvar. När utsläppstaken sänks och utsläppsrätterna börjar auktioneras ut finns möjlighet att ompröva detta ställningstagande. Om regeringen förslag om sänkta gränser för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el genomförs bör miljöstyrningen säkras på annat sätt. Det finns med dagens styrmedel ganska starka skäl att hellre bränna än deponera avfall, vilket är positivt ur miljösynpunkt. Däremot är inte incitamenten tillräckligt starka för återvinning och biologisk behandling. Förbränningsskatten behöver därför utvecklas. är undantagen koldioxidskatt trots att torven inte är ett förnybart bränsle. Motionärerna föreslår att undantaget från koldioxidskatt slopas vilket innebär att torvbrytning snabbt kommer att bli olönsamt och fasas ut som bränsle. Sänkt moms på ekologiskt producerad mat föreslås för att stimulera till ökad konsumtion av livsmedel från certifierad produktion och förbättra förutsättningarna att nå miljömålen. har Systembolagets försäljning av cider och blanddrycker s.k. alkoläsk ökat med . och blanddrycker riktas tydligt mot en ung målgrupp i såväl smaksättning som formgivning av etiketter och namngivning av produkterna. För att minska konsumtionen av dessa drycker, som uppenbart vänder sig till en publik som är för ung för att dricka alkohol, och som lätt kan bli en inkörsport till fortsatt alkoholbruk bör en tilläggsskatt införas som till en början sätts till per liter konsumtionsfärdig dryck. Över en miljon människor i arbetsför ålder i står utanför arbetsmarknaden. Sysselsättningsnivån är fortfarande lägre för utrikes födda än för inrikes födda. Invandrare som flyttat till efter de tidiga barndomsåren samt personer med utomeuropeisk bakgrund och låg utbildning löper särskilt stor risk att drabbas av ett bestående utanförskap på arbetsmarknaden. Därför är det avgörande att genomföra förändringar som gör att fler uppmuntras och ges möjlighet att ta ansvar för sin egen försörjning. Unga som inte kommer in på arbetsmarknaden riskerar att hamna i livslång passivitet och utanförskap från arbetsmarknaden. För dem som är långtidssjukskrivna eller har sjuk- eller aktivitetsersättning men har arbetsförmåga måste det finnas möjligheter som leder tillbaka till arbetsmarknaden. De som står utanför måste erbjudas breda vägar tillbaka till arbetsmarknaden, som det är den enskildes ansvar att ta vara på alla vägar tillbaka. Alla i arbetsför ålder ska känna att de har en plats och att deras insats efter förmåga välkomnas och belönas. Att vara behövd sporrar till delaktighet och ansvarstagande. För den enskilde leder det till personlig utveckling och tillfredsställelse. Det ger också människor möjlighet att påverka och utforma sina egna liv. Det fordrar att människors arbete värdesätts bättre, genom att det lönar sig att arbeta. Förbättrade möjligheter för människor med låga och normala inkomster att påverka sin situation genom eget arbete, ökar makten i vardagen. Ska kunna möta de utmaningar som väntar krävs det en stark ekonomi. Det krävs en ekonomi som kan svara upp mot en ökad efterfrågan på välfärdstjänster i takt med att befolkningen blir allt äldre. Det krävs en stark ekonomi som gör att människor kan få det bättre i vardagen, som tar bort fattigdomsfällor och ger trygghet för de äldre. Det krävs en stark ekonomi som är långsiktigt hållbar och gör det möjligt att vidta åtgärder mot klimatförändringar. Det krävs en ekonomi som kan möta också en konjunkturnedgång. Det är också en ekonomi som står sig väl i den ökade konkurrens som globaliseringen för med sig. Regeringens politik har en inriktning som gör det mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Inkomstskatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare sänktes 2007 och föreslås sänkas ytterligare 2008 genom ett förstärkt jobbskatteavdrag. Drivkrafterna för arbetsgivare att anställa personer från grupper med svag ställning på arbetsmarknaden t.ex. unga, långtidssjuka och utrikes födda har tydligt förbättrats och stärks ytterligare genom åtgärder. Villkoren för landets företagare att starta och driva företag har förbättrats. Förmögenhetsskatten ska slopas vilket gör det lättare att finna riskvilligt kapital. Lättnader i arbetsgivaravgifter har gjort det mer lönsamt att driva företag. entreprenörer, investerare och företagare är nydanare och förnyelsebärare. De har en nyckelroll i ett kontinuerligt byggande av en ekonomi som står stark i en föränderlig värld. Att åtgärder som bidrar till högre sysselsättning prioriterats främst, innebär också att utrymmet för reformer på andra områden varit utomordentligt begränsat. Trots den goda tillväxten återstår alltjämt mycket att göra för att återigen ska vara ett land med full sysselsättning och inte som ett land med alltför många människor lämnade i passivitet med en arbetsförmåga som inte tas till vara. Vägarna tillbaka till jobb är fortfarande alltför få och drivkrafterna till arbete alltför svaga. Regeringen presenterar förslag för ökade drivkrafter att träda in på arbetsmarknaden eller gå upp i arbetstid. Den enskilt största satsningen är steg två i jobbskatteavdraget, vilket innebär en sänkning av skatterna på arbetsinkomster med . Reformen är huvudsakligen inriktad på låg- och medelinkomsttagare och gör det dels mer lönsamt att börja arbeta, dels förbättras drivkrafterna för dem som redan jobbar att öka sina ansträngningar. För de flesta inkomstgrupper medför avdraget för de två stegen sammanlagt att det blir ca mer kvar av lönen . Regeringens jämställdhetspolitik är bred, tvärsektoriell och långsiktig. tas ytterligare steg för att underlätta kvinnors arbetsliv och för familjerna att leva ett jämställt vardagsliv. Sänkt skatt på hushållstjänster, sänkt skatt i vissa tjänstesektorer, möjlighet till nystartsjobb i offentlig sektor och fortsatta satsningar på att stimulera kvinnors företagande stärker och breddar kvinnors arbetsmarknad. Med jämställdhetsbonus ökar förutsättningarna för ett jämställt uttag av föräldraförsäkringen , som risken för att kvinnor ska drabbas av långvarig bortovaro från arbetsmarknaden minskar. Med möjlighet till avlastning i hemmet, genom hushållstjänster, vårdnadsbidrag och senare även barnomsorgspeng, kan kvinnors obetalda dubbelarbete minska, vilket är bra för både kvinnors karriärmöjligheter och för familjernas olika behov. Arbetsgivare ska erbjudas mer förmånliga villkor för att anställa långtidssjukskrivna. Regeringen inför särskilda nystartsjobb, s.k. nyfriskjobb, som i de flesta fall innebär att arbetsgivaren får dra av dubbla arbetsgivaravgifter vid anställning av personer som varit sjukskrivna. Ett bra entreprenörs- och företagsklimat i hela landet är avgörande för att svensk ekonomi ska växa och vara livskraftig. Vägen mot full sysselsättning och ett stigande välstånd går via ett dynamiskt näringsliv där entreprenörer och företagare vill och vågar satsa. I arbetet med att begränsa företagens administrativa kostnader till följd av statligt regelverk föreslås inrättandet av ett regelråd. Regeringen har startat ett omfattande arbete för att förbättra företagsklimatet. Detta arbete innehåller bl.a. förenklade regler för F-skatt. Den nuvarande fastighetsskatten är orättvis, saknar folkligt stöd och legitimitet, och regeringen aviserar i denna proposition att dagens regelverk bör ersättas med bl.a. en avgift på per småhus, dock högst av taxeringsvärdet, en avgift på per lägenhet i flerbostadshus, dock högst av taxeringsvärdet samt att kapitalvinstskatten för privatbostäder vid försäljning höjs från . Tydliga klimateffekter på naturliga system konstateras nu från alla kontinenter och många havsområden. De ansträngningar som görs för att minska utsläppen under de närmaste två till tre decennierna avgör i stor utsträckning den långsiktiga globala temperaturökningen och därmed förväntade effekter. Regeringen föreslår ett klimatpaket med bl.a. skattehöjningar inom energiområdet med syfte att bl.a. begränsa utsläppen av koldioxid. De utgifts- och inkomstreformer som föreslås är till övervägande del finansierade, vilket är viktigt mot bakgrund av det höga resursutnyttjandet i ekonomin. Bland förslagen till reformer finns framför allt åtgärder som är inriktade på att öka utbudet av arbetskraft och att minska ohälsan. För att därutöver säkra att nödvändiga utbudsreformer inte bidrar till en alltför stark efterfrågetillväxt har det också krävts vissa skatteförändringar. En höjd skatt på t.ex. tobak, alkohol och koldioxid har därför ansetts rimlig. Detta är skatter som inte bedöms påverka den varaktiga sysselsättningsutvecklingen eller investeringsviljan. Med det anförda ställer sig utskottet bakom den av regeringen förordade inriktningen av skattepolitiken. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. I det följande går utskottet närmare in på de skatteförslag som läggs fram i de olika budgetalternativen. Förstärkt jobbskatteavdrag, grundavdrag m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget bör förstärkas . Motionsförslagen om andra förändringar i beskattningen av förvärvsinkomst avstyrks. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen bedömer att skattereduktionen för arbetsinkomster bör förstärkas med . Förstärkningen av jobbskatteavdraget utgör ett led i ansträngningarna att ytterligare stimulera arbetsutbudet och därmed varaktigt öka sysselsättningen. Det samhällsekonomiska utrymmet och de offentliga finanserna är sådana att de tillåter en förstärkning av jobbskatteavdraget i denna storleksordning. Förstärkningen innebär att jobbskatteavdraget höjs så att det ger en tillkommande skattelättnad med för dem som har genomsnittlig skattesats för inkomstskatt (31,) och som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt och som har genomsnittlig skattesats för inkomstskatt motsvarar höjningen en skattelättnad med . I genomsnitt kommer skatten att minskas med ca för dem som omfattas av jobbskatteavdraget. Ökningen av nettoinkomsten för låg- och medelinkomsttagare, till följd av det totala jobbskatteavdraget, kommer därmed att uppgå till . I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkandena 10 och 12 av m.fl. anför motionärerna att de inte accepterar att det görs skillnad vid beskattningen mellan arbetsinkomster och försäkringsinkomster eller mellan lön och pension. Effekten av jobbskatteavdraget är att den som blir sjuk, arbetslös, frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension inte bara får lägre inkomst utan också höjd skatt. Jobbskatteavdraget ökar orättvisorna i samhället och drabbar alla som står utanför arbetsmarknaden. Dessutom kommer det inte i första hand låg- och medelinkomsttagarna till del. Den grupp som regeringen kategoriserat som medelinkomsttagare får av inkomstförstärkningarna, medan den rikaste tiondelen får . Det aviserade förslaget bör inte genomföras. Motionärerna föreslår vidare att grundavdraget för alla pensionärer höjs så att den genomsnittliga skatten blir lägre. Som ett led i en sänkning av avgifterna till arbetslöshetskassan vill motionärerna genomföra en nedskalning av det nuvarande jobbskatteavdraget med . I motion Fi269 yrkandena 2 och 46 av m.fl. (v) slopas jobbskatteavdraget helt och avvisas regeringens förslag om ett förstärkt jobbskatteavdrag. Motionärerna anför att förslaget ökar inkomstklyftorna och den ojämlika fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. De anser att det är en kraftig överdrift att säga att nivån på skatteuttaget påtagligt skulle påverka människors vilja att studera och arbeta i . De slopar jobbskatteavdraget, höjer skatten på höga inkomster och sänker skatten på låga inkomster genom att variera grundavdraget. Uppräkningen av gränsen för uttag av statlig inkomstskatt begränsas. I motion Fi278 yrkandena 9, 11 och 12 av m.fl. (mp) anför motionärerna att det är tveksamt om jobbskatteavdraget har stora effekter på sysselsättningen, särskilt som de största skattreduktionerna går till dem med högst inkomster. I kronor räknat vinner höginkomsttagaren på låginkomsttagarens bekostnad, både i det första och det andra steget. Motionärerna säger nej till andra steget i jobbskatteavdraget. För att inte straffa människor med låga inkomster när väl skattesänkningens första steg genomförts föreslår de ett avtrappat underlag för den gällande skattereduktionen. Underlaget för jobbskatteavdraget trappas ned på inkomster över en viss nivå. Förslaget innebär att skattereduktionen trappas av fr.o.m. inkomster runt . Resultatet är en bättre fördelningsprofil och utrymme för satsningar på dem som har det sämst ställt. Uppräkningen av skiktgränsen för statlig skatt begränsas. Eftersom pensionärer, långtidssjuka och långtidsarbetslösa inte har fått del av regeringens skattesänkningar föreslår motionärerna att grundavdraget höjs så att alla som inte har inkomst av arbete får en sänkt skatt med . Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt för personer som är arbetslösa eller står utanför arbetsmarknaden att arbeta. Avdraget förbättrar också drivkrafterna för ytterligare arbete för dem som redan arbetar. Avdraget är utformat så att den procentuella inkomstökningen blir högst för låg- och medelinkomststagare och innehåller en extra reduktion för dem som fyllt . Avdraget förväntas bidra till att såväl antalet sysselsatta som antalet arbetade timmar i ekonomin ökar. Härigenom förbättras möjligheter att möta olika utmaningar. En politik som ökar utbudet av arbetskraft är speciellt effektiv i situationer med hög efterfrågan eftersom många människor då kan få den arbetslivserfarenhet och kompetens som är viktig för att kunna hålla sig kvar på arbetsmarknaden även när konjunkturen vänder. För att dra fördel av det goda konjunkturläget är det därför angeläget att nu genomföra ytterligare reformer som stimulerar arbetsutbudet. Regeringens förslag om en förstärkning av jobbskatteavdraget utgör den enskilt största satsningen på ökade drivkrafter att träda in på arbetsmarknaden eller gå upp i arbetstid. På samma sätt som det första steget är det andra steget särskilt inriktat på att göra det mer lönsamt att gå från fulltidsfrånvaro till hel- eller deltidsarbete. Också det förstärkta jobbskatteavdraget har av fördelningspolitiska skäl utformats så att större delen av det tillfaller låg- och medelinkomsttagare. I propositionen redovisar regeringen effekterna av jobbskatteavdraget i de två stegen (gällande regler och aviserad förstärkning). Den aviserade förstärkningen innebär att marginalskatten reduceras till noll för arbetsinkomster och att den sjunker för arbetsinkomster mellan ca 120 000 och . Dessutom redovisas den totala inkomstskattesänkningen som procent av arbetsinkomsten. Vid en arbetsinkomst på utgör det totala jobbskatteavdraget av inkomsten. Om inkomsten är är andelen i stället . Enligt utskottets mening är det viktigt att det långsiktiga målet att minska utanförskapet och återupprätta arbetslinjen upprätthålls. En politik för ökad sysselsättning gynnar också pensionärerna eftersom pensionerna numera är knutna till utvecklingen av genomsnittsinkomsten. Pensionärerna gynnas också genom att varaktigt högre sysselsättning ger en stabilare bas för välfärdssystemen och därmed bättre förutsättningar för att även framgent tillhandahålla utlovade förmåner i form av bl.a. vård och omsorg. Utskottet delar regeringens bedömning att jobbskatteavdraget bör förstärkas med i ett andra steg som ett led i ansträngningarna att ytterligare stimulera arbetsutbudet och därmed varaktigt öka sysselsättningen. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om att jobbskatteavdraget ska avvecklas helt eller delvis och kan inte heller tillstyrka de övriga förändringar som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionerna Fi269 yrkandena 2 och 46, Fi277 yrkandena 10 och 12 och Fi278 yrkandena 9, 11 och 12. Skattelättnad för utländska nyckelpersoner Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att skattelättnaden för utländska nyckelpersoner ska tas bort. Jämför avvikande mening 2 (v). Utländska experter, forskare och företagsledare omfattas av vissa skattelättnader när de tillfälligt arbetar i (prop. 2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6). Från inkomstskatt och socialavgifter undantas av lönen under högst . Vidare ska från beskattning undantas ersättning för att täcka kostnader för flyttning till och från , egna och familjemedlemmars resor mellan och tidigare hemland samt avgift för barns skolgång. För tillämpning av bestämmelserna uppställs krav på specialistkompetens eller att det är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det finns betydande svårigheter att rekrytera inom landet. Ytterligare förutsättningar är att arbetstagaren inte är svensk medborgare och inte heller har varit bosatt eller stadigvarande vistats i före ansökningsperioden. Vistelsen i får vara avsedd att vara högst . Ansökan om skattelättnad prövas av . Ansökan ska avse en viss bestämd person och ett visst arbete. I motion Fi269 yrkande 7 av m.fl. (v) anför motionärerna att skattelättnader för vissa grupper inte bör förekomma. Dessutom har () i en utvärdering konstaterat att den s.k. expertskatten har haft försumbar betydelse för rekrytering av kvalificerade personer. Reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör därför tas bort . Möjligheten att medge utländska experter, forskare, företagsledare eller andra högt kvalificerade utländska nyckelpersoner som arbetar tillfälligt i vissa skattelättnader har tillkommit sedan våra grannländer infört liknande lagstiftning och syftar till att eliminera risken för att framstår som mindre konkurrenskraftigt när internationella företag väljer land för en ny etablering. verkar internationellt för en avveckling av denna typ av riktade skattelättnader. Enligt utskottets mening finns det ett behov av de särskilda reglerna för utländska nyckelpersoner så länge är utsatt för denna typ av skattekonkurrens. Utskottet är inte berett att nu tillstyrka att de särskilda reglerna för utländska nyckelpersoner avvecklas och avstyrker därför motion Fi269 yrkande 7. Skattereduktion för förmån av hushållstjänster Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en skattereduktion bör införas för fysiska personer som haft löneförmån i form av hushållstjänster. Utskottet avstyrker motionsförslagen om att det aviserade förslaget ska avvisas och skattereduktionen för hushållstjänster avskaffas. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). infördes en skattereduktion för utgifter för hushållsarbete. Skattereduktion ges för fysiska personers köp av hushållstjänster. Någon skattelättnad ges däremot inte i de fall en person har fått en löneförmån i form av skattepliktiga hushållstjänster. Regeringen bedömer att en skattereduktion bör införas för fysiska personer som har haft löneförmån i form av hushållstjänster. Skattereduktion för förmån av hushållstjänster bedöms kunna införas . Avsikten är att ytterligare stimulera hushållens köp av hushållstjänster i syfte att öka människors möjligheter att förena arbetsliv och familjeliv, att öka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen samt att minska svartarbetet. En särskild utredare har utsetts för att utreda och lämna förslag om ett enklare och effektivare system än det nuvarande (dir. 2007:104). I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkande 14 av m.fl. föreslår motionärerna att skattereduktionen för hushållsnära tjänster slopas. Motionärerna anför att skattereduktion i sin nuvarande utformning endast gynnar personer med inkomster . Att använda gemensamma resurser till att ge skattereduktioner åt högavlönade är ingen god fördelningspolitik. Dessutom innebär förslaget omfattande avgränsningsproblem och gränsdragningssvårigheter: Avdraget beviljas för gräsklippning, men inte för att beskära träd, för att rensa ogräs i rabatten, men inte för att sätta frön i samma rabatt. Detta öppnar för skattefusk. Också i motion Fi269 yrkande 10 av m.fl. slopas skattereduktionen för hushållstjänster. Motionärerna tror inte att en skattereduktion påtagligt kommer att öka antalet jobb eller minska skatteundandragandet. Den är dessutom ett rejält bakslag i strävandena att skapa jämställdhet mellan kvinnor och män.