yttr · GU05SkU3y · 2007-05-25 00:00:00 — Skattepolitiken ekonomiska vårproposition m.m. I yttrandet tillstyrker skatteutskottet att regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken godkänns såvitt avser skattefrågor. Riktlinjern innebär bl.a. följande. Regeringen gör bedömningen att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas . Under resten av mandatperioden övervägs ytterligare åtgärder för att öka arbetsutbudet. Det kan handla om en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget och om förändringar av den statliga inkomstskatten, bl.a. den s.k. värnskatten. Regeringen avser att återkomma med ett förslag om att de mindre företagens redovisningsperiod för mervärdesskatt ska förlängas . Ett tidigare aviserat förslag om att återinföra hälftendelningen av fåmansbolagens kapitalvinst presenteras i vår. Härefter kommer 3:12-reglernas betydelse för balansen mellan olika verksamhetsformer att utredas. Regeringen avser att avskaffa förmögenhetsskatten helt fr.o.m. och åtgärden finanseras genom att det allmänna pensionssparavdraget begränsas till fr.o.m. . Den statliga fastighetsskatten kommer att ersättas med en fastighetsavgift. I den modell som utreds finansieras skattebortfallet genom att skattesatsen på kapitalvinster höjs från . Regeringen avser vidare att sänka reklamskattesatsen för periodiska publikationer med verkan fr.o.m. . I yttrandet behandlar utskottet ett lagförslag som avvaktat kommissionens godkännande hos skatteutskottet och som återlämnats till finansutskottet eftersom kommissionen ännu inte beslutat i statsstödsärendet. Utskottet föreslår att förslaget avslås. I avvikande meningar från Socialdemokraterna, tillstyrks de riktlinjer som redovisas i respektive partis motioner. har berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (punkt 1) ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100) och de motioner som har väckts med anledning av propositionen, allt i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde. I ärendet yttrar sig utskottet även över regeringens förslag i proposition 2005/06:1 punkt 40 (delvis) om att slopa koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter. Förslaget kräver Europeiska kommissionens (nedan kommissionen) godkännande. Förslaget remitterades ursprungligen till finansutskottet. I betänkande 2005/06:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna hade finansutskottet inte någon invändning mot regeringens förslag men ansåg att kommissionens godkännande borde avvaktas innan antog lagförslaget. Förslaget bröts därför ut ur ärendet och överlämnades till skatteutskottet för fortsatt beredning. Mot bakgrund av att ärendet enligt 5 kap. 10 § riksdagsordningen ska avgöras under nu innevarande och då kommissionen inte beslutat i statsstödsärendet har utskottet återlämnat ärendet till finansutskottet för avgörande. Skatteskala, grundavdrag m.m. Det centrala målet för regeringens ekonomiska politik är att varaktigt öka sysselsättningen i . Skattepolitiken har därför inriktats på att förstärka arbetsutbudet och varaktigt minska arbetslösheten genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det lättare för företagen att anställa samt att förbättra villkoren för expansion och nyetablering i . De åtgärder som genomfördes eller aviserades i budgetpropositionen var inriktade på ett ökat arbetsutbud och en ökad efterfrågan särskilt på arbetskraft som har en förhållandevis svag ställning på arbetsmarknaden. En utbudsökande åtgärd är det jobbskatteavdrag som införts i syfte att förstärka drivkrafterna till arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. I propositionen anför regeringen att det är angeläget att ett förstärkt jobbskatteavdrag kan införas och att frågan kommer att beredas i . En förutsättning för ett genomförande är att de offentliga finanserna är fortsatt goda och att finansieringen kan säkras. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med sin slutliga bedömning. Regeringen avser vidare att under återstoden av mandatperioden vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen samt att göra det mer lönsamt för redan yrkesverksamma att öka sina arbetsinsatser. Regeringen anför att det kan handla om en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget, men också om förändringar i den statliga skatten på förvärvsinkomster, t.ex. genom att den s.k. värnskatten avskaffas, för att förbättra avkastningen på utbildning, liksom att se över beskattningen av företagare och företag. Även i detta fall är förutsättningen att de offentliga finanserna är fortsatt goda. Regeringen understryker att kommande skatteförändringar måste göras med beaktande av fördelningseffekterna. Regeringen arbetar med löpande uppföljning av vidtagna åtgärder och är enligt vad som anförs beredd att göra de korrigeringar och kompletteringar som kan vara motiverade. I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anför motionärerna att planerna på avskaffad förmögenhetsskatt, slopad fastighetsskatt och skattereduktion för hushållstjänster innebär kraftiga skattesänkningar för de redan rika och att detta kommer att leda till ökade klyftor i samhället. Regeringens samlade skattesänkningar är enligt vad som anförs historiskt stora och inger oro för den långsiktiga finansieringen av välfärden, inte minst mot bakgrund av den kommande demografiska utmaningen. Motionärerna anför att det redan införda jobbskatteavdraget ökar skillnaderna mellan de som arbetar och de som inte arbetar och gör att den som blir sjuk, arbetslös, frånvarande på grund av arbetsskada eller går i pension inte bara får lägre inkomst dessutom höjs skatten. Detta ökar orättvisorna i samhället och drabbar alla som står utanför arbetsmarknaden inte minst pensionärerna. Regeringens skattepolitik leder dessutom till ett krångligare och mer svåröverskådligt skattesystem. Arbetsgivaravgiften ska framöver bestämmas av åldern på de anställda och i vilken sektor företaget verkar. I stället för enkla och tydliga regler präglas politiken av särregler och undantag, vilket skapar gränsdragningsproblem, mindre transparens och öppnar för skatteplanering. När det gäller den egna skattepolitiken avser motionärerna att återkomma i anslutning till budgetpropositionen. I motion Fi7 av m.fl. är den skattepolitiska målsättningen att säkerställa välfärden samt förbättra den på områden som är eftersatta. Målet är även att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling för miljö och klimat. Hög sysselsättning är en förutsättning för att få resurser till den offentligt finansierade välfärden och för miljö- och klimatsatsningar. Motionärernas skattepolitik utformas därför så att den bidrar till att få fler människor i arbete. Motionärerna avvisar regeringens planer på en utvidgning av jobbskatteavdraget eftersom det inte finns något uppenbart samband mellan sänkta skatter och fler jobb och det dessutom är utformat på ett sätt som gynnar människor med högre inkomster och på det sättet bidrar till ökade skillnader mellan kvinnor och män. De avvisar också planerna på att avskaffa värnskatten eftersom detta också skulle öka inkomstklyftorna och minska rättvisan i skattesystemet. De anser dessutom att det finns utrymme att öka inkomsterna från den statliga inkomstskatten genom att begränsa grundavdraget vid högre inkomster och att detta är en viktig fördelningspolitisk åtgärd. I motion Fi8 av m.fl. anför motionärerna att den politik som regeringen för innebär att inkomstklyftorna i landet ökar och att män gynnas framför kvinnor. Motionärerna föreslår att skatteskalan för förvärvsarbetande skärps genom att jobbskatteavdraget trappas av för inkomster och genom att uppräkningen av skiktgränsen för statlig skatt begränsas. För övriga grupper sänks inkomstskatten genom en höjning av grundavdraget. Denna höjning finansieras med en grön skatteväxling om . Förmånsbeskattningen av cyklar avskaffas för att gynna cyklande. Arbetsgivare som vill tillhandahålla cyklar till sina anställda slipper betala socialavgifter på dessa cyklar, och den anställde slipper ta upp cykeln för förmånsbeskattning i sin deklaration. Satsningen på cyklar är också en folkhälsosatsning. Enligt utskottets mening är det viktigt att skattepolitiken spelar en aktiv roll i arbetet med att varaktigt öka sysselsättningen. Skattepolitiken bör vara inriktad på att förstärka arbetsutbudet och varaktigt minska arbetslösheten genom att göra det mer lönsamt att arbeta, göra det lättare för företagen att anställa samt förbättra villkoren för expansion och nyetablering av företag. Regeringen har redan vidtagit en rad arbetsmarknadsrelaterade skatteåtgärder i syfte att stimulera arbetsutbudet och öka den varaktiga sysselsättningen i . Det jobbskatteavdrag som infördes förstärker drivkrafterna till arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. Avdraget gör det mer lönsamt att arbeta för dem som står utanför arbetsmarknaden, men det bidrar också, genom sänkta marginalskatter, till ett ökat arbetsutbud för många av dem som redan har ett arbete. För äldre personer ges dessutom ett kraftigt förhöjt avdrag. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att ytterligare förstärka stimulansen till arbete och minska marginaleffekterna genom en förstärkning av jobbskatteavdraget för låg- och medelinkomsttagarna om de offentliga finanserna är fortsatt goda och lämnar utrymme för en sådan åtgärd. När det gäller de fördelningspolitiska invändningarna finns det anledning att understryka att det övergripande målet med de åtgärder som vidtas är att skapa en varaktig ökning av sysselsättningen i och att en återgång i arbete innebär en kraftig förbättring för dem som befinner sig utanför arbetsmarknaden. Det är viktigt att de fördelningspolitiska effekterna beaktas. Det är därför bra att regeringen arbetar med en löpande uppföljning av vidtagna åtgärder och att regeringen enligt vad som anförs är beredd att göra de korrigeringar och kompletteringar som kan vara motiverade. Utskottet ser också positivt på att regeringen avser att under återstoden av mandatperioden vidta ytterligare åtgärder för att stärka arbetsutbudet och därmed den varaktiga sysselsättningen samt att göra det mer lönsamt för redan yrkesverksamma att öka sina arbetsinsatser. Det kan härvid handla om en ytterligare utbyggnad av jobbskatteavdraget men också om förändringar i den statliga skatten på förvärvsinkomster, t.ex. genom att den s.k. värnskatten avskaffas, för att förbättra avkastningen på utbildning, liksom att se över beskattningen av företagare och företag. När det gäller motionsförslagen om höjd inkomstskatt för de förvärvsarbetande är utskottet inte berett att tillstyrka en sådan utveckling. Jobbskatteavdragets inriktning på låg- och medelinkomsttagare har medfört en skärpning av skatteskalans fördelningsprofil, och det finns därför inte någon anledning att överväga höjningar i syfte att ytterligare skärpa fördelningsprofilen. Utskottet anser inte heller att det finns anledning att höja grundavdraget. När det gäller förmån av fri cykel som arbetsgivaren tillhandahåller anser utskottet att beskattningen av löneförmåner så långt möjligt bör vara likformig. Undantag ger upphov till gränsdragningsproblem och har en tendens att öka uppfinningsrikedomen när det gäller att utvinna ett så stort värde som möjligt ur undantaget. Möjligheten att få tillgång till en cykel på förmånliga villkor skulle dessutom bara gälla för dem som har en arbetsgivare. Något undantag för förmån av fri cykel bör enligt utskottets mening inte införas. För att göra det mer attraktivt för företagen att behålla och nyanställa äldre medarbetare slopades den särskilda löneskatten om på arbetsinkomster och inkomster av aktiv näringsverksamhet för personer som fyllt och är födda eller . För personer som är födda gäller dock särskilda regler. I dessa fall betalas fortfarande särskild löneskatt av underlaget. I propositionen anförs att regeringen avser att gå vidare och från avskaffa den särskilda löneskatten även för personer som är födda . Härigenom uppmuntras arbetsgivare i än högre grad att ta till vara de äldres erfarenhet och kunskap, liksom även äldre som vill fortsätta arbetet i det egna företaget uppmuntras. Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns en potentiell efterfrågan och ett potentiellt utbud av äldre arbetskraft som inte tas till vara och att det såväl ur ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur ett individperspektiv är önskvärt att det skapas möjligheter för äldre att fortsätta att göra en arbetsinsats. Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av den demografiska utvecklingen. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag om slopad löneskatt för den som fyllt och är född eller senare och har därvid anfört att kombinationen av ett förstärkt jobbskatteavdrag och en slopad särskild löneskatt ger goda förutsättningar för dem som fyllt att fortsätta att göra en arbetsinsats. I likhet med regeringen anser utskottet att det finns skäl att gå vidare och från avskaffa den särskilda löneskatten även för personer som är födda . Regeringen har lagt förslag om en skattereduktion för köp av hushållstjänster som ska träda i kraft . Skattereduktionen innebär att den som har utgifter för hushållsarbete kan få en minskning av skatten med hälften av utgiften för arbetet. Avsikten är att svartarbetet ska minska och arbetsutbudet öka. Skattereduktionen gör det också lättare att förena arbetsliv och familjeliv. I propositionen anförs att regeringen ska återkomma med förslag som gör att skattereduktion även ska utgå för hushållstjänster som utgör löneförmån för anställda. Vidare ska regeringen tillsätta en särskild utredning med uppgift att undersöka olika modeller för förenkling av systemet så att konsumenten direkt ska kunna tillgodogöra sig det lägre priset i stället för att få en skattereduktion i efterhand. I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anför motionärerna att regeringens förslag till skattelättnader för hushållsnära tjänster leder till att skattereglerna blir krångligare och med svåröverskådliga. Avdrag beviljas för gräsklippning och för att rensa ogräs i rabatter, men inte för att beskära träd eller att sätta frön i rabatten. Alla särregler och undantag leder även till en successiv urholkning av skattebaserna, vilket undergräver finansieringen av välfärden. I motion Fi7 av m.fl. anför motionärerna att förslaget leder till begränsade sysselsättningseffekter och att skattesmitning inte ska bekämpas med skattebefrielser. Skattereduktionen leder inte heller till någon förbättring av kvinnors och mäns möjlighet att kombinera familjeliv och arbetsliv. För hushåll med mycket god ekonomi och höga inkomster öppnar sig en mycket stor skattesänkning. Motionärerna avvisar både förslaget och den utvidgning som regeringen planerar. I motion Fi8 av m.fl. säger motionärerna nej till skattereduktionen för hushållsnära tjänster. Den innebär en felprioritering av den offentliga sektorns medel och skapar dåliga fördelningspolitiska effekter. Regeringens förslag om en skattereduktion för hushållstjänster finns i proposition 2006/07:94 och bereds av utskottet. I ärendet finns motionsyrkanden om avslag från Socialdemokraterna, . Enligt utskottets mening gör de relativt sett höga skatterna på arbete att hushållstjänster framstår som förhållandevis dyra för hushållen. Många väljer därför att utföra dessa tjänster själva eller att köpa tjänsterna på den svarta marknaden, vilket ger välfärdsförluster i form av minskad total produktion. Hushållens möjlighet att delta i marknadsarbete begränsas på detta sätt. Det finns en hög potential för nya arbetstillfällen när det gäller tillhandahållande av hushållstjänster. har i en rapport analyserat de samhällsekonomiska effekterna av en skattelättnad för hushållstjänster. Analysen visar att sysselsättningen skulle öka och att svart arbete delvis ersättas med vitt arbete. Hushåll som köper mer hushållstjänster skulle öka sitt arbetsutbud, vilket leder till en motsvarande högre sysselsättning. Vid en skattereduktion på av arbetskostnaden beräknas sysselsättningen kunna öka med mellan 3 000 och 19 000 personer beroende på vilka antaganden som görs. Erfarenheter från skattelättnader för hushållstjänster i andra länder visar också att sysselsättningen i sektorn ökat. har ett behov av fler arbetade timmar i ekonomin. Med tanke på de demografiska spänningar som kommer att uppstå de närmaste decennierna har åtgärder som kan leda till ett ökat utbud av arbetskraft stor betydelse. Genom en lägre skatt på markna dsproducerade hushållstjänster ökar individens möjligheter att arbeta med det individen är bäst på. Om kvinnor ges bättre möjlighet att omfördela sin tid från hemarbete till marknadsarbete ökar deras möjlighet att få högre inkomster och att delta i arbetslivet på lika villkor. Även de som utför tjänsterna förbättrar sina inkomster i exempelvis de fall de går till arbete från arbetslöshet. Erfarenheter från andra länder som infört lägre beskattning på marknadsbaserade hushållstjänster visar att det till stor del är kvinnor som utför dessa tjänster. I har man även kunnat konstatera att lönerna för de personer som utför tjänsterna har ökat i takt med att alltfler personer utnyttjat skattelättnaden. Framväxten av nya företag kommer att göra det möjligt för fler korttidsutbildade att ta sig in på arbetsmarknaden. Det är i denna grupp som arbetslösheten är stor. Mot denna bakgrund anser utskottet att det bör införas en skattereduktion för fysiska personers köp av hushållstjänster, och utskottet har för avsikt att tillstyrka regeringens förslag och avstyrka de motioner om avslag på förslaget som väckts i ärendet om en skattereduktion för hushållstjänster. När det gäller möjligheten att ge motsvarande skattelättnad även i de fall då tjänsterna utgår i form av en löneförmån anser utskottet att detta skulle ge skattereduktionen ett än större genomslag, och utskottet ser därför positivt på regeringens planer på att skyndsamt utreda denna möjlighet. Det förslag som regeringen lagt fram och som bereds av utskottet har utformats med skattereduktionen för byggnadsarbeten som förebild. På detta sätt kan erfarenheter på området tas till vara och inkörningsproblem undvikas. Det finns anledning att löpande följa upp och utvärdera skattereduktionen. Systemet bör enligt utskottets mening vara så enkelt som möjligt för de enskilda hushållen att hantera, och det är därför bra att regeringen avser att tillsätta en utredning som har till uppgift att undersöka möjligheterna att hitta ett enklare system och ta till vara erfarenheterna från de system som används i andra länder. Fåmansbolagen (3:12-reglerna) De särskilda reglerna för ägare till fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, har förändrats på ett sätt som sänker skatten, ökar drivkrafterna för företagarna att anställa fler samt förenklar för företagare och gör det lättare att sälja verksamheter. Utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman och det s.k. schablonbeloppet i förenklingsregeln har höjts. I propositionen anför regeringen att en promemoria med ett förslag om att övergångsvis återinföra hälftendelningen mellan inkomstslagen tjänst och kapital för inkomståren 20072009 kommer att presenteras senare i vår. Efter de genomförda och aviserade förändringarna i 3:12-reglerna finns det enligt vad regeringen anför anledning att utvärdera vad de nya reglerna innebär för balansen i skattemässig behandling av olika organisatoriska företagsformer som marknadsnoterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet. För att behandla dessa frågor, och som en nödvändig grund för reformarbetet, kommer ett särskilt utvärderingsuppdrag att lämnas. Uppdraget ska redovisas före utgången av 2007. Regeringen kommer därefter att ta ställning till hur reformarbetet ska drivas vidare. Redan i anslutning till höstens budgetproposition kan det dock enligt vad som anförs bli aktuellt med vissa åtgärder. I Socialdemokraternas motion Fi6 av m.fl. anför motionärerna att den dåvarande socialdemokratiska regeringen reformerat skattereglerna för fåmansbolag i syfte att förbättra företagarnas villkor och förenkla reglerna och att regeringens planer på ytterligare förändringar och en samtidig utvärdering av konsekvenserna av dessa nya förslag visar att regeringen redan innan genomförandet ser betydande risker för en ökad skatteplanering. I motion Fi7 av m.fl. vill motionärerna avvakta ett skarpt förslag inför ett ställningstagande och instämmer i att organisationsformer bör ges så skattemässigt lika villkor som möjligt så att inte en organisationsform missgynnas jämfört med annan. I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att stimulera företagandet och näringslivets utveckling. Utskottet anser att det är bra att en promemoria med det i budgetpropositionen aviserade förslaget om att övergångsvis återinföra hälftendelningen mellan inkomstslagen tjänst och kapital för inkomståren 20072009 kommer att presenteras senare i vår. Som regeringen anför finns det efter dessa förändringar anledning att utvärdera vad de nya reglerna innebär för balansen i skattemässig behandling av olika organisatoriska företagsformer som marknadsnoterade aktiebolag, onoterade aktiebolag, s.k. 3:12-bolag och enskild näringsverksamhet. Olika slag av organisationsformer bör bedrivas under så skattemässigt likvärdiga villkor som möjligt. Bolagsskattesatsen, samordning inom EU Regeringen anför att många länder har förändrat sina företagsskatteregler, främst genom sänkningar av bolagsskattesatserna, och att det kan vara motiverat att se över den svenska bolagsskattesatsen så att investeringar och företagande i stimuleras. När det gäller samarbetet inom EU anför regeringen att följer och deltar i kommissionens pågående tekniska utredningsarbete med en gemensam och konsoliderad bolagsskattebas. Regeringen anför att det är ett mycket omfattande och tekniskt komplicerat arbete att ta fram ett system med gemensamma företagsskatteregler och att ser betydande ekonomiska och politiska svårigheter med ett sådant system. Ett sådant system blir även inflexibelt eftersom reglerna blir svåra att ändra och systemet kommer även att ställa stora krav på ett väl fungerande gränsöverskridande administrativt ramverk. På detta område pågår också ett samarbete som rör möjligheten och behovet av ökad samordning på vissa begränsade områden för att få de nationella systemen att fungera bättre tillsammans. Det kan t.ex. röra områden där praxis skapat nya förutsättningar. I motion Fi7 av m.fl. står motionärerna fast vid sin bedömning att bolagsskattesatsen bör höjas från och att en sådan höjning inte påtagligt skulle försämra konkurrenskraft. Höjningen motiveras av andra förslag som slopade sjuklönekostnader för mindre företag, slopad medfinansiering i sjukförsäkringen och stimulanser för ökade forskningsinsatser. har de allmänna skattemässiga förutsättningarna för realinvesteringar i varit förmånliga i förhållande till de i vår omvärld. Genom skattereform introducerades bl.a. en då relativt låg bolagsskattesats. har dock många länder förändrat sina företagsskatteregler, främst genom sänkningar av bolagsskattesatserna. Utskottet anser att även bör ha internationellt sett konkurrenskraftiga regler på företagsområdet som säkerställer fortsatt goda villkor för investeringar i och ger en stabil svensk skattebas. Som regeringen anför kan det därför vara motiverat att se över den svenska bolagsskattesatsen så att investeringar och företagande i stimuleras. När det gäller samarbetet inom EU följer utskottet de pågående diskussionerna om samordning av skatteregler. Utskottet genomför ett saksamråd med regeringen (finansministern) rörande arbetet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas och kommissionens syn på möjligheten till samordning av medlemsstaternas skattesystem på området direkt beskattning, däribland utflyttningsbeskattning och förlustutjämning i gränsöverskridande situationer.