yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — (SOU 1997:53) att lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam skulle avskaffas. tillkännagav som sin mening vad utskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. Regeringen tog , 2003 och 2004 upp frågan i budgetberedningen men ansåg av hänsyn till det statsfinansiella läget det nödvändigt att dröja med avskaffandet. beslutade att som ett första steg i avskaffandet av reklamskatten fr.o.m. sänka reklamskatten och höja det belopp som berättigar till återbetalning av reklamskatt. Ändringarna medförde att antalet skattepliktiga tidningar minskat. ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100 s. 46) aviserade regeringen ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Regeringen anförde att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress retroaktivt fr.o.m. bör få samma lägre beskattning och högre grundavdrag som gäller för allmänna nyhetstidningar. Utskottet behandlade under förra frågan om att avskaffa reklamskatten . Utskottet anförde bl.a. att det ser med tillfredsställelse på att ytterligare en betydande del av reklamskatten avskaffas som utskottet erinrade om tillkännagivande om avveckling av hela reklamskatten (yttr. 2006/07:SkU2y och SkU3y). Reklamskatten bör enligt regeringen sänkas för vissa periodiska publikationer. Sänkningen bör träda i kraft och tillämpas retroaktivt fr.o.m. . Regeringen beslutade att överlämna en proposition om lättnader i reklamskatten till . I motion Fi249 av () begärs att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen. Motionären anför i huvudsak att eftersom regeringen ignorerat begäran om ett förslag om avskaffad reklamskatt bör fatta beslut om att reklamskatten avskaffas. Motionären anser att det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. I motion Fi207 av () begärs att regeringen ska återkomma med ett förslag där reklamskatten avskaffas helt. Motionären anför bl.a. att för reklam i radio och tv betalas ingen reklamskatt och inte heller för Internetbaserad reklam. Under de som reklamskatten funnits har medielandskapet förändrats kraftigt och konkurrenssituationen likaså. Utskottet har erfarit att regeringen i särpropositionen föreslår att samtliga periodiska publikationer, även gratisutdelade, som inte är annonsblad, katalog eller program retroaktivt fr.o.m. ska få samma lägre beskattning och högre grundavdrag som gäller för allmänna nyhetstidningar. Det innebär att antalet tidningar som ska betala reklamskatt kraftigt minskar. Härmed minskar också de berörda företagens administrativa börda. Även om utskottet inte har ändrat sin grundinställning, och alltså i princip anser att hela reklamskatten ska avskaffas, välkomnar utskottet förslaget och anser att betydande steg därmed tas för att avskaffa reklamskatten. Utskottet utgår från att regeringen, utan ett initiativ från , fortsätter arbetet med att avskaffa reklamskatten. Med det anförda kan utskottet dela regeringens bedömning och avstyrker därmed motionerna. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att lotteriskatten bör sänkas från till och avstyrker motionsförslaget. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). Enligt lagen (1991:1482) om lotteriskatt ska skatt betalas för svenskt lotteri när vinsterna utgörs av pengar. I vissa fall gäller detta också för utländskt lotteri. Penningvinst i lotteri som anordnas av en ideell förening är skattefri. Det är endast AB Trav och Galopps (ATG) lotteriverksamhet som beskattas enligt lagen. Regeringen gör bedömningen att lotteriskatten bör sänkas från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av från de sammanlagda insatserna. Ändringen bör träda i kraft . Genom den aviserade sänkningen skulle skatten återgå till den nivån den hade före . Skattesänkningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I motion Fi269 yrkande 17 av m.fl. (v) anförs att inte delar regeringens bedömning att lotteriskatten bör sänkas. drar inte samma slutsatser som regeringen av ATG:s utveckling och tycker därmed inte att en skattesänkning är befogad. anför i motion Fi278 av m.fl. att lotteriskatten inte bör sänkas. Lotteriskatten höjdes från till . Utvecklingen för ATG var då god, och trav- och galoppsporten bedömdes kunna bära en höjning av skatten. har intäkterna för sporten dock minskat. Mot denna bakgrund delar utskottet regeringen bedömning att lotteriskatten bör återställas till den nivå skatten hade före och avstyrker motionsförslaget. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att avskaffa lagen om skatt på trafikförsäkringspremier. Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi269 yrkande 30 av m.fl. (v) anförs att skatten på trafikförsäkringspremier innebär en form av privatisering av socialförsäkringssystemet. anser att det ska vara en grundstomme i det generella välfärdssystemet att alla solidariskt delar på kostnaderna och därmed även på riskerna. Motionärerna föreslår därför att lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m. tas bort. Regeringen bör därför lägga fram förslag som innebär att lagen om skatt på trafikförsäkringspremier avskaffas. beslutade under förra att införa en skatt på trafikförsäkringspremier och trafikförsäkringsavgifter med ikraftträdande (prop. 2006/07:96, rskr. 2006/07:198). I samband med införandet av skatten framhöll utskottet bl.a. att skatten har det dubbla syftet att styra mot ökad trafiksäkerhet och ge ett bidrag till finansieringen av de omfattande jobbsatsningar som påbörjades i och med regeringsskiftet (bet. 2006/07:SkU22 s. 10). Utskottet avstyrkte ett antal motioner liknande den nu aktuella och anförde bl.a. att de farhågor som framförts om att trafikskadade riskerar att hamna i en mer osäker situation om kostnadsansvaret fördelas på ett annat sätt än är ogrundade. Avsikten är enligt utskottet självfallet inte att försämra skyddet för olycksdrabbade. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därmed motionsyrkandet. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att en skatt på fritidsbåtar bör införas fr.o.m. . Jämför avvikande mening 2 (v). I motion Fi269 yrkande 26 av m.fl. anförs att regeringen återkommer till med förslag om att införa en skatt på fritidsbåtar från . Fritidsbåtsinnehavare bör enligt motionärerna betala för sin del av kostnaderna för bl.a. sjöräddning, haverier och miljöpåverkan. Av intäkterna från en båtskatt skulle enligt motionärerna kunna användas för en sänkning av skatten på alkylatbensin. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att det inte är aktuellt att införa en skatt på fritidsbåtar (bet. 2006/07:SkU12 s. 26) och avstyrker därmed motionsyrkandet. Förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att redovisningsperioden för mervärdesskatt för mindre företag bör förlängas och avstyrker motionsförslaget. Jämför avvikande mening 2 (v). En förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt bör enligt regeringen införas för mindre företag fr.o.m. . I syfte att förbättra likviditeten och minska den administrativa bördan för mindre företag aviserade regeringen ekonomiska vårproposition att en redovisningsperiod för mervärdesskatt för dessa företag borde kunna införas . En promemoria med förslag i frågan, Förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt, har remissbehandlats (dnr Fi2007/4944). Regeringen beslutade att överlämna en proposition om förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt till (prop. 2007/08:25 Förlängd redovisningsperiod och vissa andra mervärdesskattefrågor). ställer sig i motion Fi269 yrkande 31 av m.fl. bakom bedömningen att redovisningsperioden för mervärdesskatt bör förlängas. En förlängning är nödvändig för att förbättra likviditeten i mindre företag som regelbördan förenklas något för den enskilda företagaren eller det enskilda företaget. Motionärerna kan dock inte avhålla sig från att kritisera de företag som försätter framför allt småföretagare i en besvärlig situation. Med en bättre betalningsmoral kunde frågan ha lösts genom ett större ansvarstagande inom näringslivet. I samband med behandlingen av vårpropositionen ställde sig utskottet positivt till det pågående arbetet med att förlänga redovisningsperioden för mervärdesskatt (yttr. 2006/07:SkU3y s. 13). Utskottet vidhåller denna uppfattning och har viss förståelse för motionärernas påpekande att problemet med betalningstider borde hanteras bättre inom näringslivet. Med det anförda delar utskottet regeringens bedömning och kommer att återkomma till frågan vid behandlingen av propositionen om mervärdesskatt. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet står bakom regeringens fortsatta arbete med att anpassa mervärdesskattelagen till EG:s mervärdesskattedirektiv /112/EG. Regeringen fortsätter arbetet med att anpassa mervärdesskattelagen till EG:s mervärdesskattedirektiv /112/EG. Inriktningen är att förändringarna ska träda i kraft . Regeringen beslutade att överlämna en proposition med ett flertal förslag på mervärdesskatteområdet till (prop. 2007/08:25). Regeringen har remissbehandlat en promemoria med ett flertal förslag till ändringar av mervärdesskattelagen (1994:200) Mervärdesskatt vid under- eller överpristransaktioner, med flera frågor om mervärdesskatt (dnr Fi2007/4942). Förslagen i promemorian utgör till övervägande del anpassningar till EG-rätten på området och har delvis initierats av regeringen i samråd med . Utskottet delar regeringens bedömning att mervärdesskattelagen ytterligare ska anpassas till EG:s mervärdesskattedirektiv /112/EG och kommer att återkomma till frågan vid behandlingen av propositionen om mervärdesskatt. Moms på ekologiska livsmedel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om sänkt mervärdesskatt på ekologiskt producerade livsmedel. Jämför avvikande mening 3 (mp). Livsmedel som konsumenten köper och tar med sig beskattas moms medan mat som serveras på restaurang beskattas på normal nivå, dvs. I rapporten på ekologiska livsmedel (Ds 2002:51) slås fast att den s.k. likabehandlingsprincipen i EG-rätten innebär att inte kan införa olika momssatser för miljömärkta (ekologiska) livsmedel och andra livsmedel. En ensidig svensk differentiering bedöms inte kunna utformas så att den blir EU-konform. Den ekonomiska analysen visade att mervärdesskatten inte är det mest lämpliga miljöpolitiska styrmedlet, bl.a. med hänsyn till instrumentets trubbighet och osäkra kostnadseffektivitet, och till att en differentiering till förmån för ekologiska livsmedel kan sägas gå emot den allmänt accepterade principen om att förorenaren ska betala. I motion Fi278 yrkande 29 av m.fl. anför att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om en sänkning av mervärdesskatten på ekologiskt producerade livsmedel från . Lagen bör träda i kraft . Utskottet har ställt sig avvisande till förslag om en differentierad mervärdesskattesats till förmån för miljömärkta livsmedel eftersom det skulle innebära olika skatt på varor som är av samma slag men tillverkade på olika sätt. En sådan ordning skulle enligt utskottets mening bli svår att administrera och än svårare att kontrollera bl.a. mot bakgrund av gränsdragningsproblemen. Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrker därmed motionen. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker att krediteringen på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus ska upphöra och i stället utgå som ett anslagsfinansierat bidrag fr.o.m. och har ingen invändning mot att jämställdhetsbonus krediteras på skattekonto fr.o.m. . Utskottet avstyrker motionsförslagen om att ett antal nya stödformer ska införas. Jämför avvikande mening 2 (v). Regeringen föreslår (punkt 32) att kreditering på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus ska upphöra fr.o.m. . Stödet kommer i stället att lämnas som ett anslagsfinansierat bidrag. Regeringen anför vidare att en jämställdhetsbonus kommer att införas . Reformen innebär att arbetande föräldrar som delar på uttaget av föräldrapenning kan erhålla en jämställdhetsbonus på maximalt . Storleken styrs av förvärvsinkomsten och i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. Regeringen återkommer med ett förslag om reglernas närmare utformning. I motion Fi269 yrkandena 15, 28, 38 och 39 av m.fl. (v) avvisar motionärerna jämställdhetsbonusen. Män har samma rätt till inkomstrelaterad ersättning vid föräldraledighet som kvinnor men ska trots detta belönas med per man och månad om de tar sitt föräldraansvar. Förslaget om jämställdhetsbonus befäster enligt motionärernas uppfattning idén om föräldraskapet som obligatoriskt för kvinnor och ett frivilligt erbjudande för män som kan locka en och annan om villkoren är tillräckligt förmånliga. Motionärerna lägger också fram förslag om en rad stöd som ska lämnas i form av kreditering på skattekonto. Forskning och utveckling uppmuntras i mindre företag och trafikhuvudmännen i glesbygd får ett kollektivtrafikstöd. Motionärerna förespråkar vidare att nystartjobben och nyfriskjobben ersätts med riktade arbetsmarknadspolitiska stöd till grupper som står långt bort från arbetsmarknaden. Det handlar om anställningsstöd för unga, förstärkt anställningsstöd, plusjobb 60+, anställningsstöd för 1ångtidssjukskrivna, OSA och särskilt anställningsstöd. Vidare satsas på fler jobb i den offentliga sektorn. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att krediteringen på skattekonto av stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus ska upphöra . Utskottet delar regeringens bedömning att jämställdhetsbonusen förbättrar familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt och har inte någon invändning mot att jämställdhetsbonusen utformas som en kreditering på skattekonto. När det gäller motionsförslagen om att en rad olika stöd ska införas har utskottet i det föregående ställt sig bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslår och ser därför ingen anledning att nu tillstyrka att dessa förslag genomförs. Utskottet tillstyrker propositionen punkt 11 och avstyrker motion Fi269 yrkandena 15, 28, 38 och 39. Beräkning av statsbudgetens inkomster Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker att godkänner regeringens inkomstberäkning och avstyrker motionsförslagen om godkännande av Socialdemokraternas, och inkomstberäkning. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Regeringen föreslår (punkt 11) att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . I partimotionerna från Socialdemokraterna, föreslås att godkänner den inkomstberäkning som redovisas i respektive motion. Sådana yrkanden framställs i motionerna Fi277 yrkande 3 av m.fl. (s), Fi276 yrkandena 10 och 11 av m.fl. (v) och Fi278 yrkande 6 av m.fl. (mp). I de föregående avsnitten har utskottet tillstyrkt att regeringens förslag bifalls och godtagit de bedömningar och övriga ställningstaganden som regeringen redovisat. Utskottet föreslår att regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster godkänns. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om utgiftsram och preliminär utgiftsram samt avstyrker motionsförslagen om större ramar. Jämför avvikande meningarna 1 (s), 2 (v) och 3 (mp). Utgiftsområdet omfattar , och . Den av myndigheterna bedrivna verksamheten ingår i politikområdet Skatt, tull och exekution. Regeringen föreslår att dels ska besluta om en utgiftsram för utgiftsområdet på (yrkande 4 delvis), dels godkänna en preliminär utgiftsram på och på (yrkande 12 delvis). Den tillfälliga förstärkningen på skatte- och tullkontroll med som inleddes upphör 2008. Som ett resultat av att regeringen har beslutat att inrätta myndigheten minskar anslag med . anslag ökar med , varav engångsvis, för arbete med de s.k. offensiva borgenärsuppgifterna . disponerar varaktigt för arbete med trängselskatt under utgiftsområde 22 anslag 36:17 Trängselskatt i . Regeringen föreslår vidare att det inom ramen för anslag bör avsättas för perioden 20082010, som stöd för forskning inom skatteområdet. ska till regeringen redovisa erfarenheter av satsningen. anslag ökar med med anledning av att myndigheten blir fristående. Vidare ökas anslaget med med anledning av förändringen av borgenärsuppgifterna . disponerar varaktigt för arbete med trängselskatt under utgiftsområde 22 anslag 36:17 Trängselskatt i . anslag ökas, i förhållande till vad som beräknades i vårpropositionen, med 2008 och därefter för arbetet med och moderniseringen av Tullkodex. Den tillfälliga resursförstärkningen om i syfte att förbättra gränskontrollen upphör 2008. De gemensamma prioriteringarna inom politikområdet utgår från att berörda myndigheter svarar för väsentliga delar av samhällets viktigaste regelsystem. Myndigheterna ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig, och dessa ska känna förtroende för rättssäkerheten och rättstryggheten i regelsystemen. En viktig rättssäkerhetsaspekt är att företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna behandlas enhetligt. Det är inte acceptabelt att tiden för, och kvaliteten i, ärendehanteringen påverkas av var i landet ärenden hanteras. Det är inte heller acceptabelt att en persons bostadsort eller ett företags säte ska kunna påverka utgången i ett ärende. En viktig uppgift för myndigheternas ledning är att säkerställa en enhetlig behandling av ärenden. Myndigheterna ska se till att de regelverk och rutiner som de själva disponerar över är så enkla som möjligt, till gagn för en kostnadseffektiv hantering. Betydelsen av samtliga myndigheters fortsatta arbete med förenklingar av det egna regelverket, och utarbetande av förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken, understryks. Det är väsentligt att myndigheterna, som bedriver likartad verksamhet inom uppbördshantering och brottsbekämpning, tar till vara möjligheter att genom myndighetssamverkan åstadkomma förenklingar och förbättringar. I det löpande arbetet ska myndigheterna kontinuerligt arbeta för att höja effektiviteten i verksamheten, som servicen till allmänhet och företag förbättras. Särskilt understryks betydelsen av ett fortsatt samarbete mellan , och gällande lokala servicekontor i samverkan. Kontinuerliga rationaliseringar och en kostnadseffektiv verksamhet krävs för att klara framtidens krav på myndigheterna. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för att bedriva verksamheten effektivt. För att verksamheten ska kunna styras i rätt riktning och resurserna styras till prioriterade områden krävs att myndigheterna kontinuerligt följer samhällsutvecklingen. Arbetet med att ta fram ett begränsat antal resursindikatorer för politikområdets resultat bör fortsätta. Ledning, prioritering, intern styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna är viktigt för att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att kunna följa verksamheten och bedöma dess enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. Den ekonomiska integrationen i och , tillsammans med globaliseringen av ekonomi och handel, medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. Det är viktigt att den information som utbyts i samarbetet mellan olika stater tas till vara på bästa sätt inom myndigheterna. I det internationella och europeiska administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av IT, informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna medverkar fortlöpande i EU-arbetet. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. Därutöver ska arbeta förebyggande och underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Myndigheten ska prioritera åtgärder som ökar viljan att göra rätt från början. ska arbeta förebyggande, identifiera orsaker till överskuldsättning och motverka att vidare överskuldsättning sker. och ska prioritera insatser mot narkotika och storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak samt insatser mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten. I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkande 4 delvis och yrkande 5 delvis av m.fl. föreslås att utgiftsramen höjs med för , 2009 och 2010. Motionärerna föreslår att tillförs , utöver regeringens föreslagna anslag, som läggs på att öka arbetet mot skattefusk. Vidare föreslås ytterligare till för att förbättra den internationella skattekontrollen. tillförs för att stärka gränskontrollen. I motion Fi276 yrkande 12 delvis av m.fl. föreslås en utgiftsram som är högre än vad regeringen föreslagit. föreslår motionärerna en utgiftsram som är högre, och en utgiftsram som är högre än regeringens förslag i budgetpropositionen (yrkande 13 delvis). Motionärerna anser att de mål för politikområdet Skatt, tull och exekution som beslutade om med anledning av budgetproposition bör ligga fast. bör tillföras medel för att även fortsättningsvis kunna erbjuda en god service till allmänhet och företag. behöver ökade resurser för gränskontroll och brottsbekämpning. bör få ett nytt anslag för att bygga upp en verksamhet med statliga saneringslån för överskuldsatta. I motion Fi278 yrkande 5 delvis och yrkande 7 delvis av m.fl. föreslås att utgiftsramen sätts högre jämfört med regeringens förslag för , 2009 och 2010. Motionärerna föreslår att den tidigare satsningen på , med , permanentas i syfte att motverka illegal alkoholinförsel. Regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet och de förändringar däri som föreslås av andra partier framgår av följande tabell: Ramar för utgiftsområde 3 Utskottet konstaterar, , att , och på ett positivt sätt bidrar till att uppfylla målet för politikområdet. Förbättringar har gjorts som inneburit effektiviseringar och en positiv resultatutveckling. Utskottet vill, liksom regeringen, understryka vikten av att utvecklings- och effektiviseringsarbetet fortsätter i oförändrad omfattning inom skatte- och exekutionsområdet. Även arbetet med regelförenkling samt utveckling av kontroll- och arbetsmetoder ska fortgå. Det preventiva arbetet är av stor vikt för och , och myndigheterna ska bedriva en proaktiv informationsverksamhet i syfte att synliggöra verksamheten och tydliggöra myndighetens roll och uppgifter i samhället, för medborgarna och företagen. ska fortsätta att förbättra och effektivisera uppbördshanteringen och servicen till företag. bör fortsätta arbetet med att utveckla riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem. Myndighetens kontrollverksamhet ska i huvudsak riktas mot avsiktliga fel. För att uppnå allmänpreventiva effekter ska de områden prioriteras där det finns allvarliga fel, och fusket är särskilt förtroendeskadligt. Kontrollen ska, i individualpreventivt syfte, vara tidig och följas upp genom återkommande kontroller.