yttr · GV05SkU1y · 2007-11-02 00:00:00 — Den svavelfria europadieseln ligger miljömässigt närmare miljöklass 1, men fortfarande innehåller europadieseln så höga halter aromatiska kolväten att den hänförs till miljöklass 3. Energiskatten på diesel i miljöklass 1 och 2 bör enligt regeringen höjas med per liter fr.o.m. . Regeringen anför bl.a. att syftet med höjningen är att minska bränsleförbrukningen inom transportsektorn. För att inte förändra skattevillkoren för dieselpersonbilar jämfört med bensinpersonbilar anför regeringen att fordonsskatten för dieselpersonbilar bör sänkas (se avsnitt Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar, m.m.). En höjning av dieselskatten bör enligt regeringen begränsas till miljöklass 1 och 2 för att minska skatteskillnaden till miljöklass 3-diesel. Denna skillnad (57,per liter mellan diesel i miljöklass 1 och 3) är omotiverat stor och är betydligt större än skillnaden i tillverkningskostnad. Skatteskillnaden tillkom när svavelhalten var hög i miljöklass 3-diesel. När nu svavelfri diesel kommer att bli minskar således skillnaden i miljökvalitet. Därmed bör också skatteskillnaden minskas så att utrymmet för priskonkurrens på området ökar. En höjning av dieselskatten kommer även att belasta den tunga trafiken och höja vägtransportkostnaderna. Regeringen anför att dessa kostnader dock utgör en liten andel av näringslivets totala kostnader och att denna kostnadsökning är ett oönskat men nödvändigt resultat av högre ambitioner inom miljöområdet. Med hänsyn till sektorernas speciella förhållanden bör dock jordbruket, skogsbruket och vattenbruket kompenseras för skattehöjningen på diesel som används i arbetsmaskiner (se avsnitt Återbetalning av energi- och koldioxidskatt till jord-, skogs- och vattenbruket). Skattehöjningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . I Socialdemokraternas motion Fi277 yrkande 17 av m.fl. anförs att skatten på diesel i miljöklass 3 bör höjas med per liter för att förhindra att den dieseln tar marknadsandelar vid höjningar av skatten på diesel i miljöklass 1 och 2. Den höjda skatten på diesel kan enligt motionärerna komma att drabba åkerinäringen och kollektivtrafiken. Regeringen bör därför se över både åkerinäringens och kollektivtrafikens villkor och vid behov föreslå åtgärder för hur dessa ska kompenseras. anför i motion Fi269 yrkande 18 (delvis) av m.fl. att beskattningen av bensin och diesel bör bli mer likställd än och att det relativa förhållandet mellan skattesatserna på miljöklass 3 respektive 1 och 2 inte borde förändras. Motionärerna föreslår att skatten på diesel (samtliga miljöklasser) även ska höjas med 2009 och 2010 och att fordonskatten samtidig ska sänkas. I motion T327 yrkande 19 av m.fl. (v) begärs att regeringen noggrant utreder vilka skillnader som föreligger mellan svavelfri europadiesel och miljöklass 1 diesel och utifrån den samlade bedömningen återkomma till med förslag på lämpliga skattenivåer. Utskottet anförde i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition att klimathänsyn sannolikt kommer att motivera förändringar av drivmedelsbeskattningen (yttr. 2006/07:SkU3y s. 23). När det gäller miljöstyrning inom trafiksektorn anser utskottet liksom regeringen att en styrning av bränsleförbrukningen via skatten på drivmedel är att föredra framför en styrning via fordonsskatten, detta eftersom fordonsskatten är oberoende av körsträckan. Utskottet inser att den planerade höjningen av dieselskatten innebär kostnadsökningar för vissa branscher. I likhet med regeringen anser utskottet att detta är ett oönskat men nödvändigt resultat av högre ambitioner inom miljöområdet. Utskottet står således bakom den planerade höjningen av dieselskatten och kommer att återkomma till frågan i samband med behandlingen av proposition 2007/08:11. Utskottet delar också regeringens bedömning att höjningen bör begränsas till miljöklass 1 och 2 för att minska skatteskillnaden till miljöklass 3-diesel när den s.k. europadieseln utvecklats och blivit miljömässigt bättre. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi277 yrkande 17 och Fi269 yrkande 18 i denna del. Utskottet förutsätter att regeringen även utan något uttalande från kommer att följa utvecklingen av den svavelfria europadieseln och den svenska miljöklassningen och vid behov återkommer med förslag till skattjusteringar. Utskottet avstyrker med detta även motion T327 yrkande 19. Uppräkning av energi- och koldioxidskattesatserna efter prisutvecklingen Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet instämmer i regeringens bedömning att energi- och koldioxidskattesatserna på sedvanligt sätt bör räknas upp motsvarande förändringarna i konsumentprisindex. Energi- och koldioxidskattesatserna bör enligt regeringen räknas upp motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2006juni 2007. Höjningarna bör enligt regeringen träda i kraft . Regeringen anför att index har ökat med . Vidare erinrar regeringen om att en mervärdesskatteeffekt tillkommer om energipriserna höjs i motsvarande mån och om köparen är en privatperson. Indexuppräkningen föreslås i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . sker en årlig indexomräkning av energi- och koldioxidskattesatserna i syfte att realvärdesäkra skattesatserna. Utskottet, som delar regeringens bedömning att de skattesatser som ska gälla ska baseras på förändringen i konsumentprisindex mellan , har inget att invända mot den planerade indexuppräkningen och kommer att återkomma till frågan vid behandlingen av proposition 2007/08:11 . Återbetalning av energi- och koldioxidskatt till jord-, skogs- och vattenbruket Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning om sänkningen av gränserna för återbetalning till jord-, skogs- och vattenbruket av skatt på bränsle och el samt om att höjningen av energiskatten på diesel bör kompenseras genom en höjning av återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner. Jämför avvikande mening 3 (mp). Gränserna för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el bör enligt regeringen sänkas från till . Om gränserna är uppnådda bör återbetalning medges med hela beloppet. Höjningen av energiskatten på diesel bör enligt regeringen kompenseras genom en höjning av den nuvarande återbetalningen för diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner. Den nuvarande återbetalningen av en viss del av skatten på diesel, av koldioxidskatten bör höjas till . Ändringarna bör träda i kraft . Ändringsförslagen finns i regeringens proposition 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor m.m. med anledning av budgetpropositionen . anför i motion Fi278 av m.fl. att gränsen för återbetalning till jordbruket, skogsbruket och vattenbruket av skatt på bränslen respektive skatt på el bör vara oförändrade. Vid överväganden om ändringar av energi- och koldioxidbeskattningen inom industrin samt jordbruket och skogsbruket är det enligt utskottet viktigt att beakta att konkurrensförutsättningarna för svenska företag inte försämras och produktion läggs ned eller flyttar utomlands. De globala utsläppen kan då riskera att öka i stället för att minska. Utskottet finner mot denna bakgrund de aviserade förändringarna av återbetalningar av energi- och koldioxidskatt till jord-, skogs- och vattenbruket adekvata och delar därmed regeringens bedömning. Utskottet kommer att återkomma till frågan när proposition 2007/08:11 behandlas . Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkandet om höjd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Jämför avvikande mening 2 (v). Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes . Gödselmedelsskatten är för varje helt kg kväve, förutsatt att andelen kväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kg verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Inbetalad skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ett särskilt anslag (anslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur). begär i motion Fi269 yrkande 23 av m.fl. att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel höjs. Motionärerna anför bl.a. att halterna av bekämpningsmedel ökar i svenska bäckar och åar och är så höga att de kan skada vattenlevande djur och växter. Mot bakgrund av att skatten på bekämpningsmedel höjdes kraftigt avstyrkte utskottet vid förra årets budgetbehandling ett par motionsyrkanden liknande det nu aktuella. Utskottet avstyrkte även yrkanden om att höja skatten på handelsgödsel (yttr. 2006/07:SkU1y s. 67). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed motionsyrkandet. Beskattning av avfall som förbränns Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet, som anser att ett bevarande av avfallsförbränningsskatten förutsätter att skatten utreds och konstrueras på ett rättvist och legitimt sätt, accepterar regeringens bedömning. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om att utredningen ska undersöka bl.a. hur industriavfall kan omfattas av skatten. Jämför avvikande mening 3 (mp). tas energi- och koldioxidskatt ut vid yrkesmässig förbränning av hushållsavfall, om avfallet förbrukas för uppvärmning (prop. 2005/06:125, bet. 2005/06:SkU33, rskr. 2005/06:352). Den s.k. (Fi 2005:23) föreslog att skatten även skulle omfatta industriavfall. Regeringen bedömde att en sådan beskattning krävde ytterligare beredning och EU-notifiering innan den kunde genomföras. ekonomiska vårproposition anförde regeringen att den avsett att återkomma till med ett förslag i ärendet men att beredningen av frågan visat sig vara mer komplicerad än regeringen förutsett (s. 46). Regeringen anförde att den i stället avser att återkomma till förbränningsskatten i budgetpropositionen . Regeringen anser att en särskild utredare bör tillkallas med uppdrag att analysera avfallsförbränningsskatten. En fråga som bör utredas är om skatten kan utformas på ett mer effektivt sätt. En annan är om en reformerad avfallsförbränningsskatt är ett samhällsekonomiskt lämpligt energi- och miljöpolitiskt styrmedel, eller om det finns andra styrmedel som på ett kostnadseffektivt sätt styr mot de avfalls-, energi- och klimatpolitiska målen. Om ett sådant annat styrmedel bedöms finnas bör utredaren föreslå hur det kan utformas. Den gällande beskattningen av avfall som förbränns ska enligt regeringen kvarstå i sin nuvarande form i avvaktan på att den särskilde utredaren presenterar resultatet av sitt arbete. anför i motion Fi278 yrkande 26 av m.fl. att förbränning av värdefullt avfall är slöseri med resurser. Med dagens styrmedel finns ganska starka skäl för att hellre bränna än deponera avfall, vilket är positivt ur miljösynpunkt. Däremot är incitamenten för återvinning och biologisk behandling inte tillräckligt starka. Förbränningskatten behöver därför utvecklas. Vid den aviserade utredningen av förbränningsskatten bör undersökas bl.a. hur industrins avfall kan omfattas av skatten och hur rent träavfall kan undantas. Avfallsförbränningsskatten är enligt utskottet ett exempel på en skatt som undergräver legitimiteten i skattesystemet. Skatten har inte kunnat konstrueras så att den får några mätbara miljöeffekter utan den har endast blivit en pålaga för hushållen. Utskottet har därför välkomnat åtgärder med inriktning på att slopa avfallsförbränningsskatten (yttr. 2006/07:SkU3y s. 23). En grundförutsättning för en eventuell fortsatt avfallsförbränningsskatt är enligt utskottet att skatten utreds och konstrueras på ett rättvist och legitimt sätt med tydliga positiva miljöeffekter. måste frågan om det finns andra mer kostnadseffektiva ekonomiska styrmedel övervägas. Utskottet utgår från att detta kommer att vara grunden för den aviserade utredningen och kan mot den bakgrunden acceptera regeringens bedömning. Fortsatta skattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en lagstiftning om generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel bör införas i energiskattelagen senast fr.o.m. samt att det särskilda villkoret som gäller för att etanol som låginblandas i bensin ska vara skattebefriad bör slopas så snart det är möjligt, dock . Utskottet avstyrker motionsförslaget att skattebefrielsen bör villkoras med miljökrav och livscykelanalyser, att regeringen snabbt bör bereda frågan och att en eventuell förlängning av den ovillkorade dispensen bör ske med högst i taget. Jämför avvikande mening 3 (mp). I budgetpropositionen lades huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt. Vid förra årets budgetbehandling instämde utskottet i regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel även bör befrias från koldioxidskatt och energiskatt (prop. 2006/07:1 s. 157, yttr. 2006/07:SkU1y s. 63). Genom att kommissionen godkänt den svenska skattestrategin är det nu klart att koldioxidneutrala drivmedel kan undantas från koldioxid- och energiskatt (EUT C 303, , s.77). Regeringen gör bedömningen att en lagstiftning om generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel bör införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi (energiskattelagen) och träda i kraft . Den generella skattebefrielsen bör gälla längst . Det särskilda villkor som gäller för att etanol som låginblandas i bensin ska vara skattebefriad bör slopas så snart det är möjligt, dock . Regeringen anför bl.a. att, om det särskilda villkoret som gäller för att låginblandad etanol ska vara skattebefriad kan tas bort, så innebär det att etanol för låginblandning kommer att behandlas på samma sätt som etanol som används i E 85 och bussbränsle. Ett slopande av villkoret skulle kunna innebära att priset på vanlig bensin sjunker med per liter. Ett slopande av villkoret kräver att kommissionen informeras om och godkänner förändringen i den redan statsstödsgodkända skattebefrielsen för biodrivmedel. Regeringen avser därför att ge in en ansökan till kommissionen. Regeringen anför också att den avser att undersöka olika alternativ för att fortsatt ge svensk etanolproduktion stabila förutsättningar. I avvaktan på lagstiftning fortsätter regeringen att besluta om skattenedsättning genom dispensbeslut. I motion Fi258 yrkande 1 av Per m.fl. (mp) anförs att det är glädjande att användningen av biodrivmedel ökat och fått ett genombrott i hela världen. Alla biobränslen är dock inte bra. Det behövs därför någon form av miljöstyrning även med avseende på biobränslen. Dagens dispensbaserade skattebefrielse för biodrivmedel är ovillkorad. Motionärerna anser att skattebefrielsen från bör villkoras med miljökrav och livscykelanalyser av växthusgasutsläppen samt att regeringen snabbt bör bereda frågan och återkomma med en proposition i ärendet senast (yrkande 2). I motionens yrkande 3 begärs att en eventuell förlängning av den ovillkorade dispensen bör ske med högst i taget. Redan vid förra årets budgetbehandling ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidneutrala drivmedel bör vara befriade från koldioxidskatt och energiskatt även efter 2008. Utskottet välkomnar därför kommissionens godkännande av skattestrategin som innebär att koldioxidneutrala drivmedel nu kan undantas från koldioxid- och energiskatt under . Utskottet inser att det finns olika sorters biodrivmedel med olika stor miljöpåverkan. De företag som är verksamma på alternativbränslemarknaden behöver därför långsiktigt gynnsamma skattevillkor för att kunna utveckla sina verksamheter på så sätt att de skadliga miljö- och klimateffekterna kan minimeras. Det kommer sannolikt också att behövas miljöstyrning även med avseende på biodrivmedel. Frågan om miljöstyrning av biobränslen är emellertid både komplicerad och mångfacetterad och kräver därför noggranna överväganden. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom de nu aktuella yrkandena om att skattebefrielsen ska villkoras med miljökrav och livscykelanalyser eller att regeringen snabbt bör bereda frågan och återkomma till . I avvaktan på förslag till ändringar i energiskattelagen delar utskottet regeringens uppfattning att skattebefrielsen ska åstadkommas genom dispensbeslut. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga yrkanden i motion Fi258. Beskattning av privatflygets bränsle, m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet kan ställa sig bakom regeringens bedömning att frågan om beskattningen av privatflygets bränsle bör beredas ytterligare. Utskottet avstyrker motionsförslagen om klimatskatt på inrikesflyg och om att införa skatt på flygresor. Jämför avvikande meningarna 2 (v) och 3 (mp). har lagt fram ett förslag om att inkludera luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Det föreslås att flygtrafik mellan flygplatser inom EU ska omfattas och att alla flygplan som ankommer till eller avgår från ska omfattas . Tilldelningen av utsläppsrätter ska enligt förslaget harmoniseras på EU-nivå (se faktaPM 2006/07:FPM43). Lagen (2006:909) om skatt på flygresor Den skatt på flygresor som beslutades av var utformad som en skatt per passagerare: per passagerare som reser till en destination inom och per passagerare som reser till en annan destination. Skatten förutsatte statsstödsgodkännande av kommissionen. Innan något besked i statsstödsfrågan hade lämnats av kommissionen beslutade vid förra årets budgetbehandling att lagen om skatt på flygresor skulle utgå (yttr. 2006/07:SkU1y s. 66, rskr. 2006/07:9). Frågan om hur beskattningen av flygbränsle ska utformas när privatflyg kan undantas bör enligt regeringen beredas ytterligare. Regeringen avser att återkomma med lagförslag . Huvudregeln i rådets direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (energiskattedirektivet) är att yrkesmässigt använt flygbränsle ska vara skattefritt, medan flygbränslet ska beskattas när det används för privat ändamål. har tidigare, t.o.m. , genom rådsbeslut haft tillstånd att tillämpa skattebefrielse för privatflygets bränsle. Undantaget kan inte förlängas. Den gemenskapsrättsliga grunden för undantaget från beskattning finns således inte längre. I motion Fi269 yrkande 22 av m.fl. anförs att det bör införas en klimatskatt på inrikesflyget 2008. Skatten bör i avvaktan på en bränsleskatt konstrueras som en schabloniserad start- och landningsavgift. I motion Fi278 yrkande 22 av m.fl. (mp) anförs att det i första hand bör införas en koldioxidskatt på flygbränsle. I avvaktan på att det blir möjligt att införa en sådan skatt föreslår att den tidigare skatten på flygresor återinförs 2008 med fördubblade skattenivåer. Detta som regeringen bör tillsätta en utredning om hur en koldioxidskatt på flygbränsle ska konstrueras (yrkande 23). Utskottet har erfarit att regeringen i arbetet med att ta fram ett system för att beskatta privatflygets bränsle funnit såväl administrativa problem som kontroll- och avgränsningsproblem. Utskottet anser att det är betydelsefullt att dessa frågor kan lösas på ett tillfredsställande sätt, som utskottet konstaterar att någon grund för skattebefrielse inte längre finns, varför utskottet förutsätter att regeringen möjligt återkommer med ett lagförslag. Med det anförda kan utskottet ställa sig bakom regeringens bedömning. När det gäller motion Fi269 yrkande 22 och Fi278 yrkandena 22 och 23 om klimatskatt på flyg respektive koldioxidskatt på flygbränsle vill utskottet peka på att kommissionen föreslagit att den civila luftfarten ska ingå i systemet för handel med utsläppsrätter. Problemet med flygets koldioxidutsläpp är därmed uppmärksammat av regeringen, och arbete pågår. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det finns anledning att initiera en utredning om utformningen av en koldioxidskatt på flygbränsle eller att införa en klimatskatt på inrikesflyg. Enligt utskottets uppfattning är det inte heller ett alternativ att återinföra lagen om skatt på flygresor eftersom den skatten bedömdes ge endast försumbara positiva effekter för på miljön. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Skatt på fluorerade gaser Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa en skatt på fluorerade gaser. Jämför avvikande mening 2 (v). I klimatpropositionen (prop. 2001/02:55) slog regeringen fast att målsättningen för bör vara att utsläppen av de fluorerade växthusgaserna inte ökar jämfört med nivå samt att användningen bör begränsas till områden där alternativ saknas. Målsättningen upprepades i klimatpropositionen 2006 (prop. 2005/06:172 avsnitt 8.7). och har anfört att en miljöavgift för fluorerade gaser bör införas (rapporten i klimatpolitiken Delrapport 2 i och underlag till Kontrollstation 2008). finns förordningen och rådets förordning (EG) nr 842/2006 om vissa fluorerade växthusgaser. De åtgärder som regleras i förordningen är tänkta att bidra till att EU:s mål om minskad klimatpåverkan enligt Kyotoprotokollet nås. Huvuddelen av bestämmelserna i förordningen började gälla . I motion Fi269 yrkande 24 av m.fl. (v) begär att det införs en miljöskatt på fluorerade gaser. Utsläpp av dessa gaser från svensk industri uppstår i samband med bl.a. magnesiumingjutning och aluminiumproduktion. Skatten bör enligt motionärerna tas ut vid import av en fluorerad gas eller import av en produkt som innehåller gasen. Nivån på skatten bör sättas i paritet med dagens reducerade nivå för uttag av koldioxidskatt. I motion MJ449 yrkande 18 av (m.fl.) föreslås att beslutar att införa en lag om miljöavgift på fluorerade gaser. Utskottet kan ha viss förståelse för motionärernas begäran om en miljöskatt på fluorerade växthusgaser. Införandet av en sådan skatt kräver enligt utskottets uppfattning noggranna analyser och överväganden av bl.a. miljömässiga och ekonomiska effekter samt korrespondensen med övriga s.k. miljöskatter. Utskottet är därmed inte berett att ställa sig bakom något riksdagsinitiativ i frågan och avstyrker motionsyrkandena. Sänkt fordonsskatt för dieselpersonbilar, m.m. Utskottets ställningstagande i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att fordonsskatten för dieseldrivna personbilar bör sänkas. Utskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare sänkningar av fordonsskatten på dieselfordon, om sänkt fordonskatt i glesbygd och om ändringar i det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet. Jämför avvikande mening 2 (v). har en koldioxidbaserad fordonsskatt (prop. 2005/06:65, bet. 2005/06:SkU15, rskr. 2005/06:167). Övergångsvis finns även den viktbaserade fordonsskatten kvar. Den koldioxidbaserade fordonsskatten består av ett fiskalt grundbelopp (/år) och ett koldioxidbelopp. Koldioxidbeloppet är per gram koldioxidutsläpp överstigande per kilometer. Koldioxidbeloppet är lägre för fordon som kan drivas med alternativa drivmedel. För dieselbilar multipliceras summan av grundbeloppet och koldioxidbeloppet med en miljö- och bränslefaktor om 3,5. Det glesbygdsavdrag som finns i fordonsbeskattningen i vissa kommuner i norra och har behållits i den nya vägtrafikskattelagen (2006:227). Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar som beskattas efter vikt bör enligt regeringen sänkas . För de bilar som beskattas efter koldioxidutsläpp bör miljö- och bränslefaktorn sättas ned till 3,3. För bilar som blir skattepliktiga fr.o.m. bör fordonsskatten sänkas ytterligare genom att miljö- och bränslefaktorn sätts ned till 3,15. Sänkningarna bör träda i kraft . En höjning av energiskatten på diesel med per liter innebär för en bilist med en körsträcka på 1 och en dieselförbrukning på per mil en ökad årlig dieselskatt på inklusive mervärdesskatt. Vill man ha oförändrade skattevillkor för dieselpersonbilar jämfört med bensinpersonbilar krävs då att fordonsskatten för en sådan bil sänks med . Detta innebär för bilar med viktbaserad fordonsskatt en sänkt skatt .