yttr · GU05FiU1y · 2007-05-18 00:00:00 — Som tydligt framgår i motion N10 saknas konsekvensanalys av en försäljning av och dessutom Sonera. Regeringen borde ha genomfört ytterligare analyser innan den lämnade förslagen om minskat statligt ägande till . Det är vår uppfattning att de flesta av de åtgärder som regeringen aviserar i propositionen borde ha vidtagits innan en proposition lämnades. Vad gäller information om och kontroll av försäljningen kan vi inledningsvis konstatera att vårt förslag att finansutskottet skulle ta initiativ till en revisionsliknande utredning om dels konkurrensförhållandena på bankmarknaden, dels de statsfinansiella effekterna av försäljningarna har stoppats av en majoritet inom utskottet bestående av företrädarna för regeringspartierna. Eftersom inte får ge uppdrag åt hade en revisionsliknande utredning på uppdrag av ett utskott varit den rätta metoden att genomföra en sådan granskning. Om nu ändå kommer att bemyndiga regeringen att minska det statliga ägandet anser vi att bör begära att regeringen, innan den genomför försäljningen, men efter att genomgången är gjord för respektive företag, lämnar en redogörelse till på det sätt som föreslagits i motion N9. Vi menar vidare att de statsfinansiella effekterna av en försäljning kommer att bli negativa. Försäljningarna kommer att ge staten lägre intäkter. delade bara Sonera, Nordea, OMX, , och Vin & Sprit ut nästan till staten, och väntas utdelningarna från dessa sex företag stiga till . Dessutom har företagens värde stigit markant , vilket lett till en förmögenhetsökning för staten. De minskade räntekostnader som en amortering av statsskulden ger upphov till är lägre än värdet av minskade utdelningsinkomster. Givet att vi också bedömer att värdeökningen kommer att kunna bli hög framöver i de aktuella företagen kan inte slutsatsen bli någon annan än att en minskning av det statliga ägandet enligt regeringens förslag kommer att bli en dålig affär för staten. Det är i sammanhanget anmärkningsvärt att utskottets analys av de aktuella bolagens återbäring till staten inskränker till direktavkastning i form av aktieutdelningar. Sammantaget innebär detta att vi förordar att näringsutskottet, såvitt gäller de aspekter som finansutskottet har att yttra sig över, tillstyrker den socialdemokratiska motionen N10 (yrkandena 1 och 3) och den vänsterpartistiska motionen N9 samt avstyrker propositionen. Därmed kan även förslagen i motionerna N6 och N8 anses vara tillgodosedda. Övriga motioner som finansutskottet behandlar i yttrandet (N7, N11 samt N12 yrkandena 1, 3 och 5) anser vi att näringsutskottet bör avstyrka. Avvikande mening (mp) () anför: Jag anser att staten och näringslivet har olika roller och att statens uppgift är att ta ett övergripande ansvar för samhällsutvecklingen medan näringslivets uppgift är att producera varor och tjänster. Staten har att sätta ramar för hur näringslivets verksamhet ska bedrivas. För att undvika dubbla roller bör därför staten undvika att agera näringsidkare på marknaden. finns det, som framgår av motion N12, verksamheter som ska eller kan drivas med staten som ägare. Det kan handla om strategiskt viktiga tillgångar som naturtillgångar eller att viss verksamhet ska drivas utifrån ekologisk och social hållbarhet. har utifrån dessa förutsättningar i sitt budgetalternativ förordat att staten minskar sitt ägande av företag i samma takt som regeringen föreslog i budgetpropositionen. Jag menar emellertid, i likhet med vad anför i sin motion, att urvalet av företag som säljs bör bli ett annat än det som regeringen har föreslagit och förordar att i första hand , OMX och avyttras. När det gäller särskilda hänsyn vid försäljningen menar jag att näringsutskottet bör tillstyrka förslaget i motion om att statlig försäljning bör ske på marknadsmässiga villkor. Ägarnas, dvs. skattekollektivets, intressen ska säkras. Försäljningarna ska ske till den som lämnar det ekonomiskt mest fördelaktiga budet. Att utifrån ideologiska motiv sälja till underpris är helt oacceptabelt. menar vi att ett spritt och decentraliserat ägande i samhället bör främjas. Vi är också mycket positiva till att anställda i större utsträckning kan vara ägare av de företag där de arbetar. Av den här anledningen bör företagens anställda ges förtur vid en eventuell försäljning. Även försäljning till anställda ska dock ske på marknadsmässiga villkor. Vad gäller information om och kontroll av försäljningen kan jag konstatera att förslaget att finansutskottet skulle ta initiativ till en revisionsliknande utredning om dels konkurrensförhållandena på bankmarknaden, dels de statsfinansiella effekterna av försäljningarna har stoppats av en majoritet inom utskottet bestående av företrädarna för regeringspartierna. Eftersom inte får ge uppdrag åt hade en revisionsliknande utredning på uppdrag av ett utskott varit den rätta metoden att genomföra en sådan granskning. När det gäller de företag som är verksamma inom finansutskottets beredningsområde vill jag nämna följande. är ett helt kommersiellt företag som verkar på en helt fungerande privat fastighetsmarknad. Det är svårt att hitta samhällspolitiska anledningar till fortsatt statligt ägande. när myndigheternas lokalförsörjning var reglerad (myndigheterna fick inte själva hyra vilka fastigheter de ville) var statligt ägande berättigat. Även när det gäller vissa specialfastigheter (fastigheter som har begränsat användningsområde, exempelvis museibyggnader) som var en del av Kungliga bestånd finns anledningar till statligt ägande då den alternativa användningen av fastigheterna är starkt begränsad. finns dessa anledningar inte kvar och anser därför att kan säljas. Staten har inte varit en aktiv ägare i Nordea. Marknaden är konkurrensutsatt och företaget har fått utvecklas på marknadens villkor. Statens viktigaste roll i förhållande till den finansiella infrastrukturen är att övervaka och agera tillsynsmyndighet. Intressekonflikter kan uppstå mellan staten som ägare av banken och som tillsynsmyndighet och reglerare. Av dessa skäl menar att statens andel av Nordea bör säljas. Innan en försäljning av statens andel i Nordea sker bör man dock göra en analys av vilka effekter en eventuell försäljning får på Plusgirot och vidta sådana åtgärder att tillgången till Plusgirot som en del i en grundläggande infrastruktur säkras för konsumenterna. Plusgirot är ett av Nordea helägt dotterbolag och utgör en viktig betalningsinfrastruktur som många är beroende av. OMX finns på en fungerade marknad. Tillsyn och reglering av finansmarknaderna sker av ansvariga myndigheter. ser inga skäl till fortsatt statligt ägande av OMX. har haft en tydlig och aktiv roll som prispressare på en annars oligopolistisk marknad. En försäljning kan därmed leda till högre bolånekostnader. har för att vara en liten bank haft ett mycket gott kreditbetyg som till en del beror på att staten är ägare. Sämre kreditbetyg, vilket kan bli fallet med en privat ägare, gör att upplåningen blir dyrare, vilket får till följd att utlåningen också blir dyrare. anser att det är viktigt med viss insyn i ränte- och bankmarknaden, vilket finns genom ägandet av . är det enda bolaget av de sex företag som regeringen avser att sälja som har haft en uttalad samhällspolitisk målsättning och uppfyllt denna. Tack vare att har haft en viktig roll som prispressare på räntemarknaden, skapat insyn i ränte- och bankmarknaden samt nått de samhällspolitiska mål verksamheten haft föreslår att företaget är kvar i statlig ägo. Sammantaget innebär detta att jag förordar att näringsutskottet, såvitt gäller de aspekter som finansutskottet har att yttra sig över, tillstyrker motion N12 yrkandena 1, 3 och 5 samt avstyrker propositionen utom såvitt avser bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i . bör även bifalla propositionens förslag om att delar av försäljningsinkomsterna ska få användas för att betala försäljningsomkostnader. Övriga motionsyrkanden som finansutskottet behandlar i yttrandet (N6, N7, N8, N9, N10 yrkandena 1 och 3 samt N11 yrkandena 1, 3 och 4) anser vi att näringsutskottet bör avstyrka.