ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GU05SfU2y · 2007-04-24 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har anmodat övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse 2006/07:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Regeringens redogörelse omfattar huvudsakligen regeringsbeslut den 1 januari31 . redovisar i detta yttrande sina överväganden rörande behandlingen av de riksdagsskrivelser som gäller socialförsäkringsutskottets beredningsområde. I skrivelsen redovisas behandlingen av 24 riksdagsskrivelser i ärenden som grundar sig på betänkanden från socialförsäkringsutskottet. Nio av dessa redovisas som inte slutbehandlade medan övriga anges som slutbehandlade . Utskottet noterar att ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. vill erinra om att påtalat vikten av att regeringen utan något egentligt dröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga med anledning av ett tillkännagivande (se bet. 2004/05:KU24, s. 19). Det äldsta ärende som redovisas inom socialförsäkringsutskottets område är och avser vinstandelsmedel (bet. 1997/98:SfU10, rskr. Regeringen avser att redovisa sin bedömning i samband med att en proposition om slopad avskattning för personaloptioner lämnas . Utskottet anser det otillfredsställande att redovisningen efter så ännu inte har kommit till stånd och vill starkt understryka att utskottet förutsätter att ärendet i nästkommande skrivelse kommer att redovisas som slutbehandlat. Vad gäller tillkännagivanden om att regeringen bör utreda tillämpningen av bestämmelserna om aktivitetsersättning m.m. ur vissa aspekter (bet. 2003/04:SfU1, rskr. 102) saknas i skrivelsen redovisning av den del som avser en kartläggning av reformens effekter på ersättningens storlek för vissa personer med aktivitetsersättning. Utskottet har gjort uppmärksamt på förhållandet. har informerat utskottet om att det pågår ett arbete både på och hos för att belysa situationen för bl.a. unga med aktivitetsersättning från flera olika perspektiv. Avsikten är att i budgetpropositionen närmare redovisa resultat från dessa studier. Den aktuella reformen trädde i kraft . Det har gått så att underlag för att göra kartläggningen bör ha funnits . Utskottet utgår således från att frågan redovisas som slutbehandlad i nästkommande skrivelse. Den del av momentet som behandlar möjligheterna för personer med aktivitetsersättning att bedriva eftergymnasiala studier är alltjämt föremål för överväganden inom och bereds vidare . Utskottet anser att även denna fråga bör kunna redovisas som slutbehandlad i nästkommande skrivelse. Beträffande den del av momentet som avser merkostnadsersättning för personer inom handikappersättningen och vårdbidraget noterar utskottet att frågan bereds inom och att redovisat sitt svar på regeringsuppdrag benämnt Kunskapsöversikt Handikappersättning och vårdbidrag. Utskottet noterar även att frågan om vilande ersättning vid studier inte omfattades av något tillkännagivande. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().
yttr · GU05NU3y · 2007-05-28 00:00:00 — har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över förslag i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2006/07:100) rörande ändrad indelning av statsbudgeten i utgiftsområden jämte eventuella motioner med anledning av dessa förslag. I den ekonomiska vårpropositionen föreslås (punkterna 414) att vissa ändamål och verksamheter ska byta utgiftsområde. , till vilket propositionen har remitterats, har senare beslutat att överlämna dessa förslag till , som handlägger frågor om indelning av statsbudgeten i utgiftsområden. har därefter beslutat bereda övriga utskott tillfälle att yttra sig över de nu berörda förslagen. Regeringens förslag gäller formellt utgiftsområdenas indelning, men har också direkt eller indirekt koppling till utskottens beredningsområden. Några förslag om att ändra riksdagsordningens bestämmelser om utskottens beredningsområden har emellertid inte väckts. Ett av de aktuella förslagen (4) berör näringsutskottet. Enligt förslaget ska de ändamål och verksamheter som finansieras under anslaget (1:7) till tillhörande utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, som bereds av finansutskottet, flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv, som bereds av näringsutskottet. Bakgrunden till regeringens förslag är att enligt förslag i propositionen ska avvecklas per . För att effektivisera och vidareutveckla tillsynen av offentlig upphandling anser regeringen att denna verksamhet bör slås samman med . Ingen motion har väckts med anledning av förslaget om ändrat utgiftsområde för verksamheten med offentlig upphandling. har inget att erinra mot förslaget i propositionen att finansieringen av ändamål och verksamhet rörande offentlig upphandling ska flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Utskottet tillstyrker därmed det aktuella förslaget i propositionen. Enligt riksdagsordningen (4 kap. 6 §) ska ärenden som hör till ett och samma ämnesområde hänföras till samma utskott. Detta har gällt alltsedan inrättandet av enkammarriksdagen , då den s.k. fackutskottsprincipen infördes. Om denna princip ska upprätthållas bör inte bara flytta beredningsansvaret för anslagsmedel utan även beredningen av lagstiftningsärenden när det gäller offentlig upphandling från finansutskottet till näringsutskottet. Ändringen kan ses som en konsekvens av att tillsynen över offentlig upphandling slås samman med verksamhet. En sådan ändring är också logisk utifrån att frågor om offentlig upphandling har en nära koppling till den konkurrensrättsliga lagstiftningen. För den händelse skulle föreslå att inte följa riksdagsordningens bestämmelse och sålunda fördela ansvaret för ärenden om offentlig upphandling på två olika utskott näringsutskottet (anslag) respektive finansutskottet (lagstiftning) är det från näringsutskottets utgångspunkt önskvärt om finansutskottet i fortsättningen vid behandlingen av viktigare lagstiftningsärenden rörande offentlig upphandling beslutar bereda näringsutskottet tillfälle att yttra sig i ärendena. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per (), (), () och ().
yttr · GU05TU4y · 2007-05-15 00:00:00 — I sammanhanget vill vi understryka vikten av att den berörda regionen själv ska få avgöra var pengarna gör bäst nytta. I avvaktan på utredning med avseende på förenligheten med grundlagen bör man kunna lösa frågan om bestämmanderätten genom antingen ett avtal mellan regeringen och företrädare för eller genom kreditering av statsbudgetens inkomstsida på motsvarande sätt som görs med kommunalskatten. Sammanfattningsvis anser vi att propositionen inte bör genomföras i dess nuvarande utformning. Regeringen bör således uppmanas att återkomma med ett förslag i vilket de synpunkter som här har framförts har beaktats. Vi anser således att skatteutskottet bör tillstyrka samtliga här behandlade motionsförslag från s, v och mp.
yttr · GU05TU5y · 2007-06-07 00:00:00 — Regeringen anser att klimatproblemet ska lösas av någon annan, någon annan gång och någon annanstans. Denna hållning är ohållbar, omodern och osolidarisk. Det finns ett pris på regeringens icke-politik. I den brittiska Sternrapporten beräknas effekterna av klimatproblemen kunna begränsas till av BNP om åtgärder vidtas . Om inget görs kommer emellertid kostnaderna för samhället att bli mycket större . Sternrapportens beräkningar uppskattar kostnaderna till av den globala BNP:n. För att klara klimatproblemen behövs åtgärder på många olika nivåer. Klimatfrågan måste drivas kraftfullt och engagerat internationellt, åtgärder måste vidtas för att begränsa transportsektorns klimatpåverkan och omställningen inom energisektorn måste fortsätta. har arbetat framgångsrikt med en rad åtgärder för att få ned utsläppen av växthusgaser. Grön skatteväxling, satsningar på utbyggd järnväg och olika politiska åtgärder som stimulerat användningen av biodrivmedel har varit framgångsrika och måste fortsätta. Men det behövs också nya grepp inom klimatpolitiken. Därför föreslår vi klimatbra vardagstransporter för att minska bilresor genom att en miljon nya sittplatser i kollektivtrafiken skapas i storstäderna, säkra skol- och cykelvägar, trängselavgifter i , och samt satsningar för att klara framtidsplanen för utbyggnad av järnväg. Vi anser också att det ska bli billigare att bli miljövän genom att ett stöd för att konvertera vanliga bilar till miljöbilar införs och att miljöbilspremien höjs. Vi vill också avskaffa förmånsbeskattningen på cyklar för att främja både miljön och hälsan. Vi vill också satsa på biogas så att bl.a. tillgängligheten för tankställen för biogas ökar. ska det finnas en biogasmack i varje kommun. Det är också i högsta grad väsentligt att fortsätta den gröna skatteväxlingen. Därför vill vi införa klimatrelaterade skatter på flygresor, kilometerskatt, höjd skatt på bensin och olja samt koldioxidskatt för den handlande sektorn, dvs. att avskaffa koldioxidskatt för de sektorer som omfattas av handeln med utsläppsrätter bör skjutas tills handeln fungerar tillfredsställande. Inkomsterna ska sedan användas i nödvändiga investeringar för ett klimatanpassat samhälle. Investeringar i kapacitetsutbyggnad av den infrastruktur som i första hand stöder järnvägstrafiken måste öka kraftigt. måste politiska åtgärder vidtas för att föra över transporter från bil, lastbil och flyg till järnväg, bussar och sjöfart. Nedan redovisas förslag till beräknade utgifter för utgiftsområde 22 Kommunikationer perioden 20082010 i förhållande till regeringens proposition. Tabellen visar att vi vill satsa betydligt mer än regeringen för att åstadkomma en klimatanpassning av transportsektorn. Utgifterna är finansierade genom att vi fortsätter den gröna skatteväxlingen som den nuvarande regeringen har avbrutit. bör mot denna bakgrund tillstyrka motion 2006/07:Fi8.