yttr · GU05FöU2y · 2007-05-22 00:00:00 — har berett försvarsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens förslag till tilläggsbudget 1 för , jämte motioner. Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. Regeringen föreslår att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser, m.m. minskas med för att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 6:9 Nämnder m.m. Anslaget föreslås även få användas för vissa avvecklingskostnader inom och . Kostnadsreduktioner ska genomföras inom försvarsförvaltningen. Detta innebär att personal och lokaler måste avvecklas inom bl.a. och . Kostnadsreduktionerna ska vara fullt uppnådda senast vid utgången av 2008. Avvecklingskostnaderna som uppstår ryms inte inom de berörda myndigheternas ekonomiska ramar. Kostnadsreduktionerna ska leda till att Försvarsmaktens utgifter minskar i motsvarande grad. Försvarsmakten bör av denna anledning bidra till finansieringen av avvecklingskostnaderna. Regeringen föreslår att anslaget 6:9 Nämnder m.m. ökas med . Anslaget 6:6 minskas med . Regeringen har i propositionen En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (prop. 2006/07:63) lämnat förslag till lag om ändring i lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet samt förslag till lag om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Till följd av dessa förslag får utökade uppgifter. Kravet på att utföra en fortlöpande och mer ingående kontroll och uppgiften att pröva tillstånd till inriktning av signalspaning medför organisatoriska förändringar och behov av administrativt stöd. Anslaget 6:9 Nämnder m.m. bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. minskas med och att anslaget 6:6 minskas med . Ersättning för räddningstjänst m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med . Återstående kostnader för de omfattande räddningstjänstinsatser som genomfördes , orsakade av skogsbränder, vägras och översvämningar, beräknas bli högre än vad som ryms inom det för ändamålet uppförda anslaget. För att kunna reglera dessa kostnader behöver därför anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringen föreslår att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med . Anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med för att finansiera ökningen av anslaget 7:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Anslaget minskas med ytterligare för att finansiera ökningen av anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Sammantaget bör därmed anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med . Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår att anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet ökas med . I samband med utbyggnaden och driftstarten av det s.k. Rakelsystemets inledande etapper har behov av förstärkningsåtgärder identifierats avseende driftsäkerhet vid bortfall av el och radiotäckning i särskilda utrymmen, såsom bil- och järnvägstunnlar. Vidare är de faktiska kostnaderna för investeringar större än vad som ursprungligen beräknades. Därför behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 7:5 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 17 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 40 . Regeringen föreslår att regeringen för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar får besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare gjorda beställningar medför behov av framtida anslag på högst 45 efter 2007. Regeringen föreslår att regeringen får besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. En handlingsplan för vidmakthållande och vidareutveckling av JAS 39 har utformats av Försvarsmakten och medel för detta ingår i den långsiktiga materielplanen. Handlingsplanen består dels av en ombyggnad av 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D åren 20072013, dels av ett demonstratorprogram åren 20072010 som syftar till att kartlägga och utgöra grund för framtida möjliga beslut om vidareutveckling. Regeringen beräknar kostnaden för detta till ca . Regeringen konstaterar också att handlingsplanen stöder exportsatsningar genom att potentiella exportländer ser en tydlig signal om satsning på JAS 39 eftersom produktionen förlängs, ett antal JAS 39 A/B kan nyttjas för export samt att befintliga och potentiella exportkunder genom demonstratorprogrammet får kunskap om utvecklingspotentialen i Gripensystemet. Luftförsvarsförmågan är en grundförutsättning för ytstridsfartygens möjlighet att lösa sina uppgifter. Med luftförsvarsförmåga avses skydd av eget fartyg och områdesskydd. Anskaffningen av luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass föreslås genomföras i form av en direktanskaffning av på marknaden befintligt system. De beskrivna materielobjekten innebär att ramen för beställningsbemyndigandet 2007 behöver utökas med 4 . Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst efter 2007. Kommunerna kan hos ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Eftersom det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat uppkommer ofta förskjutningar i utbetalningarna. har därmed utestående betalningsåtaganden som leder till utgifter efter innevarande budgetår för vilka myndigheten ännu inte tilldelats anslag. Bemyndiganderamen avseende anslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor behöver ökas med 10 000 000 till så att kan ingå de åtaganden som är nödvändiga för att verksamheten ska kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. I motion 2006/07:Fi6 av m.fl. (s) pekar Socialdemokraterna på att regeringen ekonomiska vårproposition föreslår att bemyndiganderamen för materiel och anläggningar ökas med samt att regeringen får besluta om ombyggnad av 31 stycken JAS-plan och luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. I de årliga budgetpropositionerna ska regeringen redovisa ett samlat ställningstagande till investeringsplan. Motionärerna pekar på att de nu föreslagna objekten inte fanns redovisade i budgetpropositionen och att regeringen inte har redovisat någon ny samlad investeringsplan i vårpropositionen. Socialdemokraterna vill därför göra en samlad bedömning när regeringen i kommande budgetproposition redovisar de ekonomiska konsekvenserna av samtliga planerade beställningar . Utgångspunkten är att investeringsplanen ska omfatta de materielprojekt som är nödvändiga för att de i de socialdemokratiska förslagen i försvarsbesluten prioriterade uppgifterna ska kunna genomföras. I motion 2006/07:Fi10 av m.fl. (s) yrkandena 2 och 3 yrkar Socialdemokraterna sålunda på att avslår dels regeringens förslag att få beställa ombyggnad av 31 stycken JAS-plan och luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass, dels att beställningsbemyndigandet utökas med . I motion 2006/07:Fi7 av m.fl. (v) anser att det vid nuvarande låga hotbild mot inte är rimligt att genomföra satsningar av miljardbelopp på befintliga , speciellt inte om motivet är att upprätthålla hög kompetens hos flygvapnet. I stället bör resurser till fler flygtimmar och utökade förbandsövningar avdelas. Därför bör förslaget att bygga om upp till 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass avslås. Regeringen beskriver dessutom materielsatsningarna som en del av att öka stödet för svensk vapenexport. anser att detta är en mycket olycklig och omdömeslös politik. är ett föregångsland i fråga om fattigdomsbekämpning och global utveckling. Denna position undergrävs genom att exporterar vapen som vi ger bistånd till återuppbyggnad efter väpnade konflikter. Dessutom är detta i praktiken skattepengar som via Försvarsmakten ska finansiera vapenproducenters marknadsföring i främmande länder I motion 2006/07:Fi11 av m.fl. (mp) yrkandena 35 anförs att Försvarsmakten i budgetunderlaget har redovisat en handlingsplan för fortsatt inriktning för JAS 39 . Målet för denna handlingsplan har varit att skapa en enhetlig och antalsmässigt reducerad flygplansflotta bestående av totalt 100 stycken JAS 39 C/D genom ombyggnad av 31 stycken befintliga JAS 39 A/B. har kostat skattebetalarna , och någon ytterligare satsning är inte motiverad. Staten har köpt in för många JAS-plan, vilket har fått till följd att halva JAS-flottan inte används. har 69 toppmoderna JAS-plan, och en satsning på ytterligare 31 plan inte är försvarbar ur ett ekonomiskt perspektiv. Ett syfte som regeringen har flaggat för är att exporten av JAS-plan ska öka. Det är enligt helt uppenbart att regeringens syfte med ombyggnaden av 31 stycken JAS 39 till C/D-standard är att låta JAS marknadsföras på den internationella marknaden för att öka exporten. När det gäller materielanskaffning till de stridskrafterna erinrar om att regeringens föreslagna insatsorganisation omfattar bl.a. fyra operativa ubåtar (varav två av Gotlands- och två av Södermanlandsklass) och sju ytstridsfartyg (varav fyra av Visby-, två av Stockholms- och ett av Göteborgsklass). finner detta märkligt på flera sätt. Varför har regeringen föreslagit att man ska fullfölja anskaffningen av korvetter av Visbyklass utan att motivera de operativa skälen till detta? Dessa nya operativa skäl och bedömningar måste redovisas innan kan ta ställning till lämpligheten i detta förslag. Regeringens förslag om att få beställa ombyggnad av upp till 31 39 till C/D-standard och luftvärnssystem till Visbykorvetterna samt ett utökat beställningsbemyndigande för materiel bör avslås. Utskottet konstaterar att inga motioner har väckts rörande regeringens förslag till ändrade anslagsbelopp inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Utskottet finner för egen del inte heller skäl att invända mot förslagen. tillstyrker propositionen i denna del. vill inledningsvis erinra om att finansutskottet har behandlat vissa principiella frågor rörande och regeringens beredning av beställningsbemyndiganden och därvid bl.a. understrukit betydelsen av en lika noggrann beredning av bemyndiganden som av anslagsäskanden. Regeringen begär bemyndigande att få besluta om beställning av ombyggnad av upp till 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass. Regeringen begär vidare att ramen för beställningsbemyndigande 2007 för anslaget 6:2 Materiel och anläggningar får utökas med 4 så att det sammanlagda behovet av framtida anslag ökar till högst 45 efter 2007. Bakgrunden till förslagen är en handlingsplan, som har utformats av Försvarsmakten, för att vidmakthålla och utveckla flygvapnets stridsflygplan efter det att samtliga beställda JAS 39 är slutlevererade till det svenska försvaret. delar regeringens bedömning att den föreslagna planen synes vara det mest kostnadseffektiva sättet att långsiktigt vidmakthålla och vidareutveckla JAS 39 . Eftersom alla plan efter ombyggnaden blir av samma typ JAS 39 C/D minskar kostnaderna för underhåll och vidmakthållande. Flygplanen ges även en längre livslängd än vad som annars skulle vara fallet. Stridsflygdivisionerna får även ökad operativ effekt eftersom flygplanets prestanda ökar inom en rad områden, t.ex. ökad vapenlast och längre räckvidd. En förutsättning för att svenska flygstridskrafter ska få delta i internationella fredsfrämjande uppdrag är att de har en samverkansförmåga (interoperabilitet) med de system som ingår i Nato. De föreslagna åtgärderna innebär att samtliga stridsflygplan ges en sådan samverkansförmåga. Utskottet noterar att det bemyndigande som ges till regeringen såvitt avser konvertering av JAS 39 , gäller upp till 31 flygplan. Inom ramen för detta finns möjligheter att vidmakthålla en handlingsfrihet när det gäller den närmare dimensioneringen och utformningen av flygstridskrafterna. Den totala flygplansparken bör kunna reduceras till ca 100 flygplan. Därmed kan Försvarsmakten långsiktigt upprätthålla fyra stridsflygdivisioner med JAS 39 , vilket har beslutat ska ligga till grund för försvarsplaneringen. I antalet finns även en reserv för haverier samt vissa utbildningsändamål. Det föreslagna demonstratorprogrammet syftar till att genom kunskapsuppbyggnad kartlägga och utgöra grund för kommande beslut om en eventuell vidareutveckling av flygplanssystemet . Utskottet bedömer att kostnaden för en framtida mer omfattande modifiering av JAS 39 C/D är betydligt lägre än att ersätta dem med ett sannolikt utländskt nytt stridsflygplanssystem omkring . Demonstratorprogrammet ska genomföras i samarbete med internationella partner. Det är vidare en fördel att exportansträngningarna stöds eftersom potentiella kunder får kunskap om Gripensystemets utvecklingspotential. Regeringen beräknar kostnaden för dessa åtgärder till ca . Luftförsvarsförmågan är en grundförutsättning för ytstridsfartygs möjligheter att lösa sina uppgifter. Utskottet anser det angeläget att de fem kustkorvetter av Visbyklass som är under serieleverans blir utrustade med ett modernt luftvärnsrobotsystem, vilket förutsattes i de ursprungliga planerna. Anskaffningen av luftvärnsrobotsystemet bör genomföras i form av en direktanskaffning av på marknaden befintligt system. Socialdemokraterna framhåller i motion 2006/07:Fi6 av m.fl. (s) betydelsen av en samlad bedömning av alla materielanskaffningsfrågor när regeringen i kommande budgetproposition redovisar de ekonomiska konsekvenserna av samtliga planerade beställningar , för att kunna ta ställning till de nu aktuella förslagen. I avvaktan på en sådan samlad redovisning vill Socialdemokraterna avslå regeringsförslagen. har pekat på betydelsen av grundlig beredning av beställningsbemyndigandena av både regeringen och , vilket innebär att regeringen får sätta staten i skuld. Ett enigt försvarsutskott har vid upprepade tillfällen påtalat behov av en transparent materielplanering och redovisning, dvs. ett tydligare beslutsunderlag, för att kunna ta ställning till förslagen till beställningsbemyndiganden, dvs. de långsiktiga betalningsåtagandena, till investeringsplanen och till behovet av anslagsmedel. Det är en förutsättning för att ska kunna utöva finansmakten. Utskottet räknar därför med att en samlad redovisning ska finnas med kommande budgetproposition. Utskottet tillstyrker att lämnar de nu aktuella begärda bemyndigandena. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Bemyndigande för materiel och anläggningar (s) (), (), (), (), () och () anför: De nu föreslagna objekten fanns inte redovisade i budgetpropositionen . Regeringen har inte redovisat någon ny samlad investeringsplan i vårpropositionen. Vi socialdemokrater vill därför göra en samlad bedömning när regeringen i höstens budgetproposition redovisar de ekonomiska konsekvenserna av samtliga planerade beställningar , innan vi tar ställning till de nu aktuella materielprojekten. Vi förordar därför att avslår de bemyndiganden som regeringen nu begär. Utgångspunkten är att investeringsplanen ska omfatta de materielprojekt som är nödvändiga för att de i de socialdemokratiska förslagen i försvarsbesluten prioriterade uppgifterna ska kunna genomföras. Bemyndigande för materiel och anläggningar (v) () anför: Mot bakgrund av den låga hotbild som finns mot är det inte rimligt att genomföra satsningar av miljardbelopp på befintliga , speciellt inte om motivet är att upprätthålla hög kompetens hos flygvapnet. I stället bör resurser till fler flygtimmar och utökade förbandsövningar avdelas. Därför bör förslaget att bygga om upp till 31 stycken JAS 39 A/B till JAS 39 C/D och ett demonstratorprogram för eventuell vidareutveckling av JAS 39 samt om luftvärnsrobotsystem till korvett av Visbyklass avslås. Regeringen beskriver dessutom materielsatsningarna som en del av att öka stödet för svensk vapenexport, vilket är olycklig och omdömeslös politik. position som ett föregångsland i fråga om fattigdomsbekämpning och global utveckling undergrävs. Dessutom är detta i praktiken skattepengar som via Försvarsmakten ska finansiera ett stöd till vapenproducenters marknadsföring i främmande länder. Bemyndigande för materiel och anläggningar (mp) () anför: har kostat skattebetalarna . Någon ytterligare satsning är inte motiverad. Staten har köpt in för många JAS-plan, vilket har fått till följd att halva JAS-flottan inte används. har 69 toppmoderna JAS-plan, och en satsning på ytterligare 31 plan är inte försvarbar. Det är helt uppenbart att regeringens syfte med ombyggnaden av upp till 31 stycken JAS 39 är att låta JAS marknadsföras på den internationella marknaden, för att öka exporten. När det gäller anskaffning till de stridskrafterna har regeringen föreslagit att man ska fullfölja anskaffningen av korvetter av Visbyklass och ny beväpning av dessa utan att motivera de operativa skälen till detta. Regeringens förslag att få beställa ombyggnad av upp till 31 39 till C/D-standard och luftvärnssystem till Visbykorvetterna samt ett utökat beställningsbemyndigande för materiel bör avslås.